# Úřední věstník L 50/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 50 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5221. února 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 50

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5221. února 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 145/2009 ze dne 20. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 146/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2076/2005, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Kamerunu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 147/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se vymezují oblasti určení pro vývozní náhrady nebo vývozní dávky a některé vývozní licence v odvětví obilovin a rýže (kodifikované znění) | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 148/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se zrušuje 11 bezúčinných nařízení v oblasti společné rybářské politiky | 10 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 149/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 214/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem | 12 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 150/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků | 19 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 151/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků | 20 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 145/2009 ze dne 20. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 146/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2076/2005, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Kamerunu (
  1
  )

1

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 147/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se vymezují oblasti určení pro vývozní náhrady nebo vývozní dávky a některé vývozní licence v odvětví obilovin a rýže (kodifikované znění)

5

*

Nařízení Komise (ES) č. 148/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se zrušuje 11 bezúčinných nařízení v oblasti společné rybářské politiky

10

*

Nařízení Komise (ES) č. 149/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 214/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem

12

*

Nařízení Komise (ES) č. 150/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků

19

*

Nařízení Komise (ES) č. 151/2009 ze dne 20. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků

20

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2009/149/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2008 o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 21 |
| Dohoda mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb | 22 |
| | | Komise |
| | | 2009/150/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006 o státní podpoře C 54/03 (ex N 194/02), kterou hodlá Spolková republika Německo poskytnout v souvislosti s mechanismem náhrady spojeným se zavedením systému mýtného pro těžká nákladní vozidla na německých dálnicích
  (oznámeno pod číslem K(2006) 89)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/151/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2009, kterým se mění příloha II rozhodnutí Rady 79/542/EHS, pokud jde o údaje týkající se Botswany v seznamu třetích zemí nebo částí třetích zemí, z nichž je povolen dovoz některých druhů čerstvého masa do Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1031)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2009/149/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2008 o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

21

Dohoda mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

22

Komise

2009/150/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006 o státní podpoře C 54/03 (ex N 194/02), kterou hodlá Spolková republika Německo poskytnout v souvislosti s mechanismem náhrady spojeným se zavedením systému mýtného pro těžká nákladní vozidla na německých dálnicích
  (oznámeno pod číslem K(2006) 89)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 89)

1

30

2009/151/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2009, kterým se mění příloha II rozhodnutí Rady 79/542/EHS, pokud jde o údaje týkající se Botswany v seznamu třetích zemí nebo částí třetích zemí, z nichž je povolen dovoz některých druhů čerstvého masa do Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1031)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 1031)

1

45

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 145/2009

ze dne 20. února 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. února 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 129,4 |
| JO | 62,0 |
| MA | 42,1 |
| TN | 132,6 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 89,7 |
| 0707 00 05 | JO | 161,3 |
| MA | 77,9 |
| MK | 147,9 |
| TR | 164,7 |
| ZZ | 138,0 |
| 0709 90 70 | JO | 239,8 |
| MA | 71,3 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 145,4 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 55,3 |
| MA | 50,4 |
| TN | 47,6 |
| TR | 61,5 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | IL | 144,4 |
| MA | 84,5 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 75,3 |
| IL | 94,8 |
| JM | 95,1 |
| MA | 69,5 |
| PK | 50,6 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 50 10 | EG | 81,5 |
| MA | 44,0 |
| TR | 61,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | CA | 89,7 |
| CL | 67,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 25,7 |
| US | 107,9 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 103,4 |
| CL | 73,7 |
| CN | 73,7 |
| US | 112,7 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 94,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

129,4

JO

62,0

MA

42,1

TN

132,6

TR

82,6

ZZ

89,7

0707 00 05

JO

161,3

MA

77,9

MK

147,9

TR

164,7

ZZ

138,0

0709 90 70

JO

239,8

MA

71,3

TR

125,2

ZZ

145,4

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

45,6

IL

55,3

MA

50,4

TN

47,6

TR

61,5

ZZ

52,1

0805 20 10

IL

144,4

MA

84,5

TR

73,0

ZZ

100,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

75,3

IL

94,8

JM

95,1

MA

69,5

PK

50,6

TR

60,8

ZZ

74,4

0805 50 10

EG

81,5

MA

44,0

TR

61,0

ZZ

62,2

0808 10 80

CA

89,7

CL

67,7

CN

83,1

MK

25,7

US

107,9

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

103,4

CL

73,7

CN

73,7

US

112,7

ZA

109,7

ZZ

94,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 146/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2076/2005, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Kamerunu

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (2), a zejména na článek 16 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 854/2004 smějí být produkty živočišného původu dováženy pouze z třetích zemí nebo z částí třetích zemí, které jsou uvedeny v seznamu vypracovaném ve shodě s uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 854/2004 smějí být produkty živočišného původu dováženy pouze z třetích zemí nebo z částí třetích zemí, které jsou uvedeny v seznamu vypracovaném ve shodě s uvedeným nařízením.

| (2) | Podle nařízení Komise (ES) č. 2076/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 (3), mohou členské státy odchylně od ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 854/2004 za určitých podmínek povolit dovoz produktů rybolovu ze třetích zemí vyjmenovaných v příloze II uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení Komise (ES) č. 2076/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 (3), mohou členské státy odchylně od ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 854/2004 za určitých podmínek povolit dovoz produktů rybolovu ze třetích zemí vyjmenovaných v příloze II uvedeného nařízení.

| (3) | Seznam třetích zemí, v nichž prozatím ještě nebyla provedena inspekce Společenství za účelem kontroly hygienických podmínek a stanovení, zda kontroly prováděné příslušnými orgány odpovídají požadavkům právních předpisů Společenství, je uveden v příloze II nařízení (ES) č. 2076/2005. Kamerun je v současné době uveden na seznamu přílohy II nařízení (ES) č. 2076/2005. |
| --- | --- |

(3)

Seznam třetích zemí, v nichž prozatím ještě nebyla provedena inspekce Společenství za účelem kontroly hygienických podmínek a stanovení, zda kontroly prováděné příslušnými orgány odpovídají požadavkům právních předpisů Společenství, je uveden v příloze II nařízení (ES) č. 2076/2005. Kamerun je v současné době uveden na seznamu přílohy II nařízení (ES) č. 2076/2005.

| (4) | Inspekcí Společenství provedenou v Kamerunu v roce 2003 byly zjištěny závažné nedostatky, pokud jde o hygienu při manipulaci s produkty rybolovu a o schopnost příslušných orgánů této třetí země provádět spolehlivé kontroly produktů rybolovu. Vzhledem k výše uvedenému nemůže Kamerun poskytnout nezbytné záruky, že produkty rybolovu byly získány za podmínek, které jsou přinejmenším rovnocenné podmínkám pro produkci produktů rybolovu a jejich uvádění na trh ve Společenství. Na základě inspekce Kamerun zastavil vývoz produktů rybolovu do EU. |
| --- | --- |

(4)

Inspekcí Společenství provedenou v Kamerunu v roce 2003 byly zjištěny závažné nedostatky, pokud jde o hygienu při manipulaci s produkty rybolovu a o schopnost příslušných orgánů této třetí země provádět spolehlivé kontroly produktů rybolovu. Vzhledem k výše uvedenému nemůže Kamerun poskytnout nezbytné záruky, že produkty rybolovu byly získány za podmínek, které jsou přinejmenším rovnocenné podmínkám pro produkci produktů rybolovu a jejich uvádění na trh ve Společenství. Na základě inspekce Kamerun zastavil vývoz produktů rybolovu do EU.

| (5) | Od roku 2004 příslušné orgány Kamerunu neinformovaly Společenství o pokroku při uplatňování nápravných opatření za účelem odstranění nedostatků zjištěných v roce 2003. V roce 2008 Kamerun odmítl inspekci Společenství na místě a uvedl, že žádné ze zařízení věnujících se zpracování produktů rybolovu nebo plavidel nemá v krátkodobém výhledu v plánu vyvážet produkty rybolovu do EU. |
| --- | --- |

(5)

Od roku 2004 příslušné orgány Kamerunu neinformovaly Společenství o pokroku při uplatňování nápravných opatření za účelem odstranění nedostatků zjištěných v roce 2003. V roce 2008 Kamerun odmítl inspekci Společenství na místě a uvedl, že žádné ze zařízení věnujících se zpracování produktů rybolovu nebo plavidel nemá v krátkodobém výhledu v plánu vyvážet produkty rybolovu do EU.

| (6) | Dovoz produktů rybolovu z Kamerunu do Společenství by proto již neměl být povolen. |
| --- | --- |

(6)

Dovoz produktů rybolovu z Kamerunu do Společenství by proto již neměl být povolen.

| (7) | Nařízení (ES) č. 2076/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 2076/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha II nařízení (ES) č. 2076/2005 se nahrazuje zněním přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206.

2

(3)  Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 83.

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Seznam třetích zemí a území, z nichž může být povolen dovoz produktů rybolovu v jakékoli podobě k lidské spotřebě

| | AO – ANGOLA |
| --- | --- |

AO – ANGOLA

| | AZ – ÁZERBÁJDŽÁN (1) |
| --- | --- |

AZ – ÁZERBÁJDŽÁN (1)

| | BJ – BENIN |
| --- | --- |

BJ – BENIN

| | CG – KONŽSKÁ REPUBLIKA (2) |
| --- | --- |

CG – KONŽSKÁ REPUBLIKA (2)

| | ER – ERITREA |
| --- | --- |

ER – ERITREA

| | IL – IZRAEL |
| --- | --- |

IL – IZRAEL

| | MM – MYANMAR |
| --- | --- |

MM – MYANMAR

| | SB – ŠALAMOUNOVY OSTROVY |
| --- | --- |

SB – ŠALAMOUNOVY OSTROVY

| | SH – SVATÁ HELENA |
| --- | --- |

SH – SVATÁ HELENA

| | TG – TOGO |
| --- | --- |

TG – TOGO

---

(1)  Schválen pouze dovoz kaviáru.

1

(2)  Povolen pouze dovoz produktů rybolovu, které byly uloveny, zmraženy a zabaleny do konečného obalu na moři.“

2

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 147/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se vymezují oblasti určení pro vývozní náhrady nebo vývozní dávky a některé vývozní licence v odvětví obilovin a rýže

(kodifikované znění)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 170 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 2145/92 ze dne 29. července 1992, kterým se nově vymezují oblasti určení pro vývozní náhrady nebo vývozní dávky a některé vývozní licence v odvětví obilovin a rýže (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 2145/92 ze dne 29. července 1992, kterým se nově vymezují oblasti určení pro vývozní náhrady nebo vývozní dávky a některé vývozní licence v odvětví obilovin a rýže (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.

| (2) | Je vhodné definovat oblasti určení, které se použijí při stanovení vývozních náhrad nebo dávek v odvětví obilovin a rýže. |
| --- | --- |

(2)

Je vhodné definovat oblasti určení, které se použijí při stanovení vývozních náhrad nebo dávek v odvětví obilovin a rýže.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblasti určení, které se použijí při stanovení rozlišených vývozních náhrad nebo dávek, jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení pro produkty uvedené v části I písm. a), b) a c) a v části II písm. a) a b) přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007.

Článek 2

Nařízení (EHS) č. 2145/92 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 214, 30.7.1992, s. 20.

2

(3)  Viz příloha II.

3

---

PŘÍLOHA I

Oblast I

| a) | Maroko
  Alžírsko
  Tunisko |
| --- | --- |

a)

Maroko

Alžírsko

Tunisko

| b) | Egypt
  Izrael
  Libanon
  Sýrie
  Turecko
  Západní Sahara |
| --- | --- |

b)

Egypt

Izrael

Libanon

Sýrie

Turecko

Západní Sahara

| c) | Libye |
| --- | --- |

c)

Libye

Oblast II

| a) | Norsko
  Faerské ostrovy
  Island |
| --- | --- |

a)

Norsko

Faerské ostrovy

Island

| b) | Rusko (sever)
  Bělorusko |
| --- | --- |

b)

Rusko (sever)

Bělorusko

Oblast III

| a) | Bosna a Hercegovina
  Chorvatsko
  Území bývalé Jugoslávie kromě Slovinska, Chorvatska a Bosny a Hercegoviny |
| --- | --- |

a)

Bosna a Hercegovina

Chorvatsko

Území bývalé Jugoslávie kromě Slovinska, Chorvatska a Bosny a Hercegoviny

| b) | Albánie |
| --- | --- |

b)

Albánie

| c) | Rusko (jih)
  Arménie
  Gruzie
  Ázerbajdžán
  Moldavská republika
  Ukrajina
  Kazachstán
  Kyrgyzstán
  Uzbekistán
  Tádžikistán
  Turkmenistán |
| --- | --- |

c)

Rusko (jih)

Arménie

Gruzie

Ázerbajdžán

Moldavská republika

Ukrajina

Kazachstán

Kyrgyzstán

Uzbekistán

Tádžikistán

Turkmenistán

Oblast IV

| a) | Mexiko
  Státy a území Střední Ameriky (kromě zemí AKT) |
| --- | --- |

a)

Mexiko

Státy a území Střední Ameriky (kromě zemí AKT)

| b) | Velké Antily a Malé Antily (kromě zemí AKT, Portorika a zámořských území) a Bermudy |
| --- | --- |

b)

Velké Antily a Malé Antily (kromě zemí AKT, Portorika a zámořských území) a Bermudy

| c) | Státy a území Jižní Ameriky (Atlantické pobřeží, kromě zámořských území) |
| --- | --- |

c)

Státy a území Jižní Ameriky (Atlantické pobřeží, kromě zámořských území)

| d) | Státy a území Jižní Ameriky (pobřeží Tichého oceánu) |
| --- | --- |

d)

Státy a území Jižní Ameriky (pobřeží Tichého oceánu)

Oblast V

Jihoafrická republika

Oblast VI

Státy a území Arabského poloostrova

Jordánsko

Irák

Írán

Oblast VII

| a) | Afghánistán
  Pákistán
  Indie (včetně Sikkimu)
  Nepál
  Srí Lanka
  Bangladéš
  Myanmar
  Bhútán
  Ostrovy Indického oceánu (kromě zemí AKT a zámořských území) |
| --- | --- |

a)

Afghánistán

Pákistán

Indie (včetně Sikkimu)

Nepál

Srí Lanka

Bangladéš

Myanmar

Bhútán

Ostrovy Indického oceánu (kromě zemí AKT a zámořských území)

| b) | Thajsko
  Kambodža
  Laos
  Japonsko
  Indonésie
  Malajsie
  Filipíny |
| --- | --- |

b)

Thajsko

Kambodža

Laos

Japonsko

Indonésie

Malajsie

Filipíny

| c) | Jiné státy a území Asie a Oceánie (kromě zámořských území)
  Austrálie
  Nový Zéland |
| --- | --- |

c)

Jiné státy a území Asie a Oceánie (kromě zámořských území)

Austrálie

Nový Zéland

Oblast VIII

| a) | (Země AKT)
  Angola
  Antigua a Barbuda
  Bahamy
  Barbados
  Belize
  Benin
  Botswana
  Burkina Faso
  Burundi
  Kamerun
  Kapverdy
  Středoafrická republika
  Komory (kromě Mayotte)
  Kongo
  Pobřeží slonoviny
  Džibutsko
  Dominika
  Etiopie
  Fidži
  Gabon
  Gambie
  Ghana
  Grenada
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Rovníková Guinea
  Guyana
  Haiti
  Jamajka
  Keňa
  Kiribati
  Lesotho
  Libérie
  Madagaskar
  Malawi
  Mali
  Mauricius
  Mauritánie
  Mozambik
  Namibie
  Niger
  Nigérie
  Uganda
  Papua-Nová Guinea
  Dominikánská republika
  Rwanda
  Svatý Kryštof a Nevis
  Svatý Vincenc a Grenadiny
  Svatá Lucie
  Šalamounovy ostrovy
  Samoa
  Svatý Tomáš a Princův ostrov
  Senegal
  Seychely
  Sierra Leone
  Somálsko
  Súdán
  Surinam
  Svazijsko
  Tanzanie
  Čad
  Togo
  Tonga
  Trinidad a Tobago
  Tuvalu
  Vanutu
  Demokratická republika Kongo
  Zambie
  Zimbabwe |
| --- | --- |

a)

(Země AKT)

Angola

Antigua a Barbuda

Bahamy

Barbados

Belize

Benin

Botswana

Burkina Faso

Burundi

Kamerun

Kapverdy

Středoafrická republika

Komory (kromě Mayotte)

Kongo

Pobřeží slonoviny

Džibutsko

Dominika

Etiopie

Fidži

Gabon

Gambie

Ghana

Grenada

Guinea

Guinea-Bissau

Rovníková Guinea

Guyana

Haiti

Jamajka

Keňa

Kiribati

Lesotho

Libérie

Madagaskar

Malawi

Mali

Mauricius

Mauritánie

Mozambik

Namibie

Niger

Nigérie

Uganda

Papua-Nová Guinea

Dominikánská republika

Rwanda

Svatý Kryštof a Nevis

Svatý Vincenc a Grenadiny

Svatá Lucie

Šalamounovy ostrovy

Samoa

Svatý Tomáš a Princův ostrov

Senegal

Seychely

Sierra Leone

Somálsko

Súdán

Surinam

Svazijsko

Tanzanie

Čad

Togo

Tonga

Trinidad a Tobago

Tuvalu

Vanutu

Demokratická republika Kongo

Zambie

Zimbabwe

| b) | (Zámořské země a území)
  Francouzská Polynésie
  Nová Kaledonie
  Wallis a Futuna
  Francouzská jižní a antarktická území
  Svatý Pierre a Miquelon
  Mayotte
  Nizozemské Antily
  Aruba
  Grónsko
  Anguilla
  Kajmanské ostrovy
  Falklandské ostrovy
  Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy
  Turks a Caicos
  Britské Panenské ostrovy
  Montserrat
  Pitcairn
  Svatá Helena
  Britské antarktické území
  Britské území v Indickém oceánu |
| --- | --- |

b)

(Zámořské země a území)

Francouzská Polynésie

Nová Kaledonie

Wallis a Futuna

Francouzská jižní a antarktická území

Svatý Pierre a Miquelon

Mayotte

Nizozemské Antily

Aruba

Grónsko

Anguilla

Kajmanské ostrovy

Falklandské ostrovy

Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy

Turks a Caicos

Britské Panenské ostrovy

Montserrat

Pitcairn

Svatá Helena

Britské antarktické území

Britské území v Indickém oceánu

---

PŘÍLOHA II

Zrušené nařízení a seznam jeho následných změn

| Nařízení Komise (EHS) č. 2145/92
  (Úř. věst. L 214, 30.7.1992, s. 20) | |
| --- | --- |
| Nařízení Komise (ES) č. 3304/94
  (Úř. věst. L 341, 30.12.1994, s. 48) | Pouze čl. 1 odst. 2 |
| Nařízení Komise (ES) č. 1950/2005
  (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 18) | Pouze článek 3 |
| Nařízení Komise (ES) č. 1996/2006
  (Úř. věst. L 398, 30.12.2006, s. 1) | Pouze článek 2 |

Nařízení Komise (EHS) č. 2145/92

(Úř. věst. L 214, 30.7.1992, s. 20)

Nařízení Komise (ES) č. 3304/94

(Úř. věst. L 341, 30.12.1994, s. 48)

Pouze čl. 1 odst. 2

Nařízení Komise (ES) č. 1950/2005

(Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 18)

Pouze článek 3

Nařízení Komise (ES) č. 1996/2006

(Úř. věst. L 398, 30.12.2006, s. 1)

Pouze článek 2

---

PŘÍLOHA III

Srovnávací tabulka

| Nařízení (EHS) č. 2145/92 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Čl. 1 první pododstavec | Článek 1 |
| Čl. 1 druhý pododstavec | — |
| — | Článek 2 |
| Čl. 2 první pododstavec | Článek 3 |
| Čl. 2 druhý pododstavec | — |
| Příloha | Příloha I |
| — | Příloha II |
| — | Příloha III |

Nařízení (EHS) č. 2145/92

Toto nařízení

Čl. 1 první pododstavec

Článek 1

Čl. 1 druhý pododstavec

—

—

Článek 2

Čl. 2 první pododstavec

Článek 3

Čl. 2 druhý pododstavec

—

Příloha

Příloha I

—

Příloha II

—

Příloha III

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 148/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se zrušuje 11 bezúčinných nařízení v oblasti společné rybářské politiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na akt o přistoupení Španělska a Portugalska, a zejména na články 175 tohoto aktu,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3117/85 ze dne 4. listopadu 1985, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování vyrovnávacích příspěvků na sardinky (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 3 odst. 4 a čl. 21 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2406/96 ze dne 26. listopadu 1996 o stanovení společných obchodních norem pro některé produkty rybolovu (3), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (4), a zejména na článek 25, čl. 27 odst. 6 a článek 37 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zlepšování transparentnosti právních předpisů Společenství je základním prvkem strategie zlepšení tvorby právních předpisů, již orgány Společenství provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů ty předpisy, které již nejsou účinné. |
| --- | --- |

(1)

Zlepšování transparentnosti právních předpisů Společenství je základním prvkem strategie zlepšení tvorby právních předpisů, již orgány Společenství provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů ty předpisy, které již nejsou účinné.

| (2) | Následující nařízení týkající se společné rybářské politiky jsou bezúčinná, i když jsou formálně stále platná:






  — | nařízení Komise (EHS) č. 3459/85 ze dne 6. prosince 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla k poskytování vyrovnávacího příspěvku na sardinky z Atlantského oceánu (5). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu, |
| --- | --- | --- |

(2)

Následující nařízení týkající se společné rybářské politiky jsou bezúčinná, i když jsou formálně stále platná:

—

nařízení Komise (EHS) č. 3459/85 ze dne 6. prosince 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla k poskytování vyrovnávacího příspěvku na sardinky z Atlantského oceánu (5). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu,

| — | nařízení Komise (EHS) č. 254/86 ze dne 4. února 1986, kterým se stanoví prováděcí pravidla k postupnému zrušení množstevních omezení v členských státech, kromě Španělska a Portugalska, pro konzervované sardinky a tuňáky ze Španělska (6). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož se vztahovalo na přechodné období, které skončilo, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EHS) č. 254/86 ze dne 4. února 1986, kterým se stanoví prováděcí pravidla k postupnému zrušení množstevních omezení v členských státech, kromě Španělska a Portugalska, pro konzervované sardinky a tuňáky ze Španělska (6). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož se vztahovalo na přechodné období, které skončilo,

| — | nařízení Komise (EHS) č. 3599/90 ze dne 13. prosince 1990 o odstranění újmy způsobené zastavením lovu mořského jazyka loděmi plujícími pod vlajkou členského státu v roce 1989 (7). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1989, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EHS) č. 3599/90 ze dne 13. prosince 1990 o odstranění újmy způsobené zastavením lovu mořského jazyka loděmi plujícími pod vlajkou členského státu v roce 1989 (7). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1989,

| — | nařízení Komise (EHS) č. 3863/91 ze dne 16. prosince 1991, kterým se stanoví minimální tržní velikost krabů pro některé pobřežní oblasti Spojeného království (8). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EHS) č. 3863/91 ze dne 16. prosince 1991, kterým se stanoví minimální tržní velikost krabů pro některé pobřežní oblasti Spojeného království (8). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu,

| — | nařízení Komise (ES) č. 897/94 ze dne 22. dubna 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o pilotní projekty týkající se nepřetržitého sledování polohy rybářských plavidel Společenství (9). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 897/94 ze dne 22. dubna 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o pilotní projekty týkající se nepřetržitého sledování polohy rybářských plavidel Společenství (9). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1419/96 ze dne 22. července 1996, kterým se stanovuje částka příspěvku na soukromé skladování garnátů Loligo patagonica
   (10). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1419/96 ze dne 22. července 1996, kterým se stanovuje částka příspěvku na soukromé skladování garnátů Loligo patagonica
   (10). Toto nařízení pozbylo účinku, jelikož v základních právních předpisech byly provedeny změny, které jsou neslučitelné s uplatňováním uvedeného právního předpisu,

| — | nařízení Komise (ES) č. 2378/1999 ze dne 9. listopadu 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1282/1999 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. října do 31. prosince 1998 (11). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1998, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 2378/1999 ze dne 9. listopadu 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1282/1999 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. října do 31. prosince 1998 (11). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1998,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1103/2000 ze dne 25. května 2000 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. července do 30. září 1999 (12). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1999, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1103/2000 ze dne 25. května 2000 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. července do 30. září 1999 (12). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 1999,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1702/2000 ze dne 31. července 2000, kterým se plavidlům plujícím pod vlajkou Španělska zakazuje lovit tresku obecnou (13). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo na kvóty pro rok 2000, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1702/2000 ze dne 31. července 2000, kterým se plavidlům plujícím pod vlajkou Španělska zakazuje lovit tresku obecnou (13). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo na kvóty pro rok 2000,

| — | nařízení Komise (ES) č. 585/2001 ze dne 26. března 2001 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. ledna do 31. března 2000 (14). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 2000, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 585/2001 ze dne 26. března 2001 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. ledna do 31. března 2000 (14). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 2000,

| — | nařízení Komise (ES) č. 2496/2001 ze dne 19. prosince 2001 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. ledna do 31. března 2001 (15). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 2001. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 2496/2001 ze dne 19. prosince 2001 o poskytování náhrady organizacím producentů za tuňáky dodané zpracovatelskému průmyslu od 1. ledna do 31. března 2001 (15). Toto nařízení pozbylo účinku, protože se vztahovalo pouze na rok 2001.

| (3) | Z důvodu právní jistoty a jasnosti by nařízení uvedená v 2. bodu odůvodnění měla být zrušena. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu právní jistoty a jasnosti by nařízení uvedená v 2. bodu odůvodnění měla být zrušena.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení, která se zrušují

Nařízení (EHS) č. 3459/85, (EHS) č. 254/86, (EHS) č. 3599/90, (EHS) č. 3863/91, (ES) č. 897/94, (ES) č. 1419/96, (ES) č. 2378/1999, (ES) č. 1103/2000, (ES) č. 1702/2000, (ES) č. 585/2001 a (ES) č. 2496/2001 se zrušují.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 297, 9.11.1985, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 334, 23.12.1996, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.

4

(5)  Úř. věst. L 332, 10.12.1985, s. 16.

5

(6)  Úř. věst. L 31, 6.2.1986, s. 13.

6

(7)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 50.

7

(8)  Úř. věst. L 363, 31.12.1991, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 104, 23.4.1994, s. 18.

9

(10)  Úř. věst. L 182, 23.7.1996, s. 11.

10

(11)  Úř. věst. L 287, 10.11.1999, s. 12.

11

(12)  Úř. věst. L 125, 26.5.2000, s. 18.

12

(13)  Úř. věst. L 195, 1.8.2000, s. 21.

13

(14)  Úř. věst. L 86, 27.3.2001, s. 8.

14

(15)  Úř. věst. L 337, 20.12.2001, s. 25.

15

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 149/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 214/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 43 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovením čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 se upravuje veřejná intervence sušeného odstředěného mléka. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovením čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 se upravuje veřejná intervence sušeného odstředěného mléka.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 214/2001 (2) stanoví prováděcí pravidla veřejné intervence sušeného odstředěného mléka. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 214/2001 (2) stanoví prováděcí pravidla veřejné intervence sušeného odstředěného mléka.

| (3) | Vzhledem k novým opatřením a ve světle získaných zkušeností je vhodné změnit a tam, kde je to zapotřebí, zjednodušit prováděcí pravidla upravující intervenci na trhu se sušeným odstředěným mlékem. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k novým opatřením a ve světle získaných zkušeností je vhodné změnit a tam, kde je to zapotřebí, zjednodušit prováděcí pravidla upravující intervenci na trhu se sušeným odstředěným mlékem.

| (4) | V čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro obsah bílkovin v sušeném odstředěném mléce stanoví nový standard 34 % hmotnostních v tukuprosté sušině, a definici způsobilého produktu proto je třeba změnit. |
| --- | --- |

(4)

V čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro obsah bílkovin v sušeném odstředěném mléce stanoví nový standard 34 % hmotnostních v tukuprosté sušině, a definici způsobilého produktu proto je třeba změnit.

| (5) | Ustanovení čl. 13 odst. 1 písm. d) ve spojení s čl. 18 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 omezuje veřejnou intervenci sušeného odstředěného mléka za pevnou cenu v období od 1. března do 31. srpna na nabízené množství 109 000 tun. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 13 odst. 1 písm. d) ve spojení s čl. 18 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1234/2007 omezuje veřejnou intervenci sušeného odstředěného mléka za pevnou cenu v období od 1. března do 31. srpna na nabízené množství 109 000 tun.

| (6) | Za účelem splnění limitu 109 000 tun je vhodné stanovit lhůtu na rozmyšlenou, v jejímž průběhu, před rozhodnutím o nabídkách, bude možné přijmout zvláštní opatření vztahující se zejména na nevyřízené nabídky. Tato opatření mohou spočívat v uzavření intervence, použití přídělové procentní sazby nebo zamítnutí nevyřízených nabídek. Vyžadují rychlou akci a Komisi by mělo být umožněno neprodleně přijmout veškerá nezbytná opatření. S ohledem na svátky v dubnu 2009 by měla být stanovena odchylka, pokud jde o data pro podání nabídek, aby bylo možné zajistit splnění limitu 109 000 tun určených k nákupu za pevnou cenu. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem splnění limitu 109 000 tun je vhodné stanovit lhůtu na rozmyšlenou, v jejímž průběhu, před rozhodnutím o nabídkách, bude možné přijmout zvláštní opatření vztahující se zejména na nevyřízené nabídky. Tato opatření mohou spočívat v uzavření intervence, použití přídělové procentní sazby nebo zamítnutí nevyřízených nabídek. Vyžadují rychlou akci a Komisi by mělo být umožněno neprodleně přijmout veškerá nezbytná opatření. S ohledem na svátky v dubnu 2009 by měla být stanovena odchylka, pokud jde o data pro podání nabídek, aby bylo možné zajistit splnění limitu 109 000 tun určených k nákupu za pevnou cenu.

| (7) | Výše jistoty zajistí, že nedojde ke zpětvzetí předložených nabídek, a proto se na veškeré nabídky v rámci tohoto nařízení použije jistota ve výši 5 EUR na 100 kg. |
| --- | --- |

(7)

Výše jistoty zajistí, že nedojde ke zpětvzetí předložených nabídek, a proto se na veškeré nabídky v rámci tohoto nařízení použije jistota ve výši 5 EUR na 100 kg.

| (8) | Soukromé skladování sušeného odstředěného mléka bylo zrušeno nařízením Rady (ES) č. 1152/2007 (3) a odkazy na tento režim je třeba zrušit. |
| --- | --- |

(8)

Soukromé skladování sušeného odstředěného mléka bylo zrušeno nařízením Rady (ES) č. 1152/2007 (3) a odkazy na tento režim je třeba zrušit.

| (9) | Je třeba vyhnout se ponechání malých zbytkových množství ve skladech a množství do 5 000 kg je třeba nabídnout úspěšným účastníkům nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(9)

Je třeba vyhnout se ponechání malých zbytkových množství ve skladech a množství do 5 000 kg je třeba nabídnout úspěšným účastníkům nabídkového řízení.

| (10) | Nařízení (ES) č. 214/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 214/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 214/2001 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla týkající se následujících intervenčních opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem podle čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (4):






  a) | nákupu za pevnou cenu podle čl. 13 odst. 1 písm. d) ve spojení s čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla týkající se následujících intervenčních opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem podle čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (4):

a)

nákupu za pevnou cenu podle čl. 13 odst. 1 písm. d) ve spojení s čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007;

| b) | nákupu v rámci stálého nabídkového řízení podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- |

b)

nákupu v rámci stálého nabídkového řízení podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007;

| c) | prodeje sušeného odstředěného mléka z veřejných skladů v rámci stálého nabídkového řízení. |
| --- | --- |

c)

prodeje sušeného odstředěného mléka z veřejných skladů v rámci stálého nabídkového řízení.

| 2) | Článek 2 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se mění takto:
  „1.   Intervenční agentura nakupuje pouze sušené odstředěné mléko, které splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 a odstavci 2 až 7 tohoto článku a které je nabídnuto k odkoupení v období od 1. března do 31. srpna.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 2 se mění takto:

a)

odstavec 1 se mění takto:

„1.   Intervenční agentura nakupuje pouze sušené odstředěné mléko, které splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007 a odstavci 2 až 7 tohoto článku a které je nabídnuto k odkoupení v období od 1. března do 31. srpna.“

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Příslušné orgány kontrolují jakost sušeného odstředěného mléka s použitím metod analýzy uvedených v příloze I tohoto nařízení na základě vzorků odebraných podle pravidel uvedených v příloze III tohoto nařízení. Výsledkem kontrol musí být zjištění, že s výjimkou povolených surovin užívaných k úpravě bílkovin uvedených v odst. 4 písm. b) přílohy I směrnice Rady 2001/114/ES (5) sušené odstředěné mléko neobsahuje jiné produkty, zejména podmáslí nebo syrovátku, definované v příloze I tohoto nařízení.
  K případné úpravě bílkovin dojde v kapalné fázi.
  Členské státy však mohou se souhlasem Komise a pod vlastním dozorem zavést pro některé schválené podniky systém vlastní kontroly některých požadavků na jakost. |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Příslušné orgány kontrolují jakost sušeného odstředěného mléka s použitím metod analýzy uvedených v příloze I tohoto nařízení na základě vzorků odebraných podle pravidel uvedených v příloze III tohoto nařízení. Výsledkem kontrol musí být zjištění, že s výjimkou povolených surovin užívaných k úpravě bílkovin uvedených v odst. 4 písm. b) přílohy I směrnice Rady 2001/114/ES (5) sušené odstředěné mléko neobsahuje jiné produkty, zejména podmáslí nebo syrovátku, definované v příloze I tohoto nařízení.

K případné úpravě bílkovin dojde v kapalné fázi.

Členské státy však mohou se souhlasem Komise a pod vlastním dozorem zavést pro některé schválené podniky systém vlastní kontroly některých požadavků na jakost.

| 3) | V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Osvědčení obsahuje údaje uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. a), b) a c) a potvrzení, že jde o sušené odstředěné mléko vyrobené z odstředěného mléka ve schváleném podniku Společenství a že k případné úpravě bílkovin došlo v kapalné fázi, jak je stanoveno v čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007.“ |
| --- | --- |

3)

V čl. 4 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Osvědčení obsahuje údaje uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. a), b) a c) a potvrzení, že jde o sušené odstředěné mléko vyrobené z odstředěného mléka ve schváleném podniku Společenství a že k případné úpravě bílkovin došlo v kapalné fázi, jak je stanoveno v čl. 10 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1234/2007.“

| 4) | Název oddílu 2 se mění takto: |
| --- | --- |

4)

Název oddílu 2 se mění takto:

| 5) | Článek 5 se mění takto:






  a) | Odstavec 2 se mění takto:






  i) | Druhý pododstavec se zrušuje. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Článek 5 se mění takto:

a)

Odstavec 2 se mění takto:

i)

Druhý pododstavec se zrušuje.

| ii) | Doplňuje se nový pododstavec:
  „Má se za to, že nabídky podané v sobotu, neděli nebo ve svátek intervenční agentura obdržela první pracovní den následující po dni, kdy byly podány.
  Má se za to, že nabídky podané v době od 6. do 13. dubna 2009 intervenční agentura obdržela 14. dubna 2009.“ |
| --- | --- |

ii)

Doplňuje se nový pododstavec:

„Má se za to, že nabídky podané v sobotu, neděli nebo ve svátek intervenční agentura obdržela první pracovní den následující po dni, kdy byly podány.

Má se za to, že nabídky podané v době od 6. do 13. dubna 2009 intervenční agentura obdržela 14. dubna 2009.“

| b) | V odstavci 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | je doloženo, že prodávající složil v členském státě, ve kterém podává nabídku, jistotu ve výši 5 EUR za každých 100 kg, a to nejpozději v den doručení nabídky.“ |
| --- | --- | --- |

b)

V odstavci 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

je doloženo, že prodávající složil v členském státě, ve kterém podává nabídku, jistotu ve výši 5 EUR za každých 100 kg, a to nejpozději v den doručení nabídky.“

| c) | Doplňuje se nový odstavec:
  „5.   Jakmile intervenční agentura nabídku přijme, nelze ji již vzít zpět.“ |
| --- | --- |

c)

Doplňuje se nový odstavec:

„5.   Jakmile intervenční agentura nabídku přijme, nelze ji již vzít zpět.“

| 6) | Článek 6 se nahrazuje tímto:
  „Článek 6
  Ponechání nabídky v platnosti, dodání sušeného odstředěného mléka do skladu určeného intervenční agenturou ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a splnění požadavků článku 2 tohoto nařízení představuje zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení Komise (EHS) č. 2220/85 (6). |
| --- | --- |

6)

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

Ponechání nabídky v platnosti, dodání sušeného odstředěného mléka do skladu určeného intervenční agenturou ve lhůtě stanovené v čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a splnění požadavků článku 2 tohoto nařízení představuje zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení Komise (EHS) č. 2220/85 (6).

| 7) | Článek 7 se mění takto:






  a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Po ověření náležitostí nabídky vystaví intervenční agentura nejdéle do pěti pracovních dnů po obdržení nabídky k prodeji poukázku na dodání, pokud Komise nepřijme zvláštní opatření podle článku 9a odst. 3.
  Poukázka na dodání bude opatřena datem a číslem a bude obsahovat tyto údaje:






  a) | množství sušeného odstředěného mléka, které má být dodáno; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Článek 7 se mění takto:

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Po ověření náležitostí nabídky vystaví intervenční agentura nejdéle do pěti pracovních dnů po obdržení nabídky k prodeji poukázku na dodání, pokud Komise nepřijme zvláštní opatření podle článku 9a odst. 3.

Poukázka na dodání bude opatřena datem a číslem a bude obsahovat tyto údaje:

a)

množství sušeného odstředěného mléka, které má být dodáno;

| b) | konečný termín dodávky; |
| --- | --- |

b)

konečný termín dodávky;

| c) | sklad, do kterého má být sušené odstředěné mléko dodáno. |
| --- | --- |

c)

sklad, do kterého má být sušené odstředěné mléko dodáno.

Pro množství, jež nebyla oznámena v souladu s čl. 9a odst. 1, se poukázky na dodání nevystaví.“

| b) | Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
  „3.   Jistota uvedená v čl. 5 odst. 3 písm. c) se uvolní, jakmile prodávající dodá množství uvedené v poukázce na dodání ve lhůtě v ní stanovené a zajistí se splnění požadavků stanovených v článku 2.
  Pokud sušené odstředěné mléko nesplňuje požadavky stanovené v článku 2, musí být odmítnuto a jistota vztahující se k odmítnutému množství propadá.
  4.   Za den převzetí sušeného odstředěného mléka intervenční agenturou je považován den, kdy je do skladu určeného intervenční agenturou dodána poslední část množství sušeného odstředěného mléka uvedeného v poukázce na dodání, avšak nejdříve den následující po dni, kdy byla vystavena poukázka na dodání.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:

„3.   Jistota uvedená v čl. 5 odst. 3 písm. c) se uvolní, jakmile prodávající dodá množství uvedené v poukázce na dodání ve lhůtě v ní stanovené a zajistí se splnění požadavků stanovených v článku 2.

Pokud sušené odstředěné mléko nesplňuje požadavky stanovené v článku 2, musí být odmítnuto a jistota vztahující se k odmítnutému množství propadá.

4.   Za den převzetí sušeného odstředěného mléka intervenční agenturou je považován den, kdy je do skladu určeného intervenční agenturou dodána poslední část množství sušeného odstředěného mléka uvedeného v poukázce na dodání, avšak nejdříve den následující po dni, kdy byla vystavena poukázka na dodání.“

| 8) | V článku 8 se zrušuje odstavec 2. |
| --- | --- |

8)

V článku 8 se zrušuje odstavec 2.

| 9) | V oddíle 2 se vkládá článek 9a, který zní:
  „Článek 9a
  1.   Členské státy sdělí Komisi každé pondělí nejpozději do 14:00 hodin (bruselského času) množství sušeného odstředěného mléka, které bylo v předcházejícím týdnu předmětem nabídky k prodeji v souladu s článkem 5.
  2.   Jakmile bude zaznamenáno, že se nabídky uvedené v článku 5 v určitém roce blíží 80 000 tun, Komise informuje členské státy, od kterého data budou sdělovat každý pracovní den před 14:00 (bruselského času) údaje uvedené v odstavci 1 ohledně množství sušeného odstředěného mléka nabídnutého předcházející pracovní den.
  3.   S cílem splnit limit uvedený v čl. 13 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 Komise bez pomoci výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 uvedeného nařízení rozhodne:






  a) | uzavřít intervenční nákup za pevnou cenu; |
| --- | --- | --- |

9)

V oddíle 2 se vkládá článek 9a, který zní:

„Článek 9a

1.   Členské státy sdělí Komisi každé pondělí nejpozději do 14:00 hodin (bruselského času) množství sušeného odstředěného mléka, které bylo v předcházejícím týdnu předmětem nabídky k prodeji v souladu s článkem 5.

2.   Jakmile bude zaznamenáno, že se nabídky uvedené v článku 5 v určitém roce blíží 80 000 tun, Komise informuje členské státy, od kterého data budou sdělovat každý pracovní den před 14:00 (bruselského času) údaje uvedené v odstavci 1 ohledně množství sušeného odstředěného mléka nabídnutého předcházející pracovní den.

3.   S cílem splnit limit uvedený v čl. 13 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 Komise bez pomoci výboru uvedeného v čl. 195 odst. 1 uvedeného nařízení rozhodne:

a)

uzavřít intervenční nákup za pevnou cenu;

| b) | pokud by přijetí plného množství nabídnutého v určitý den vedlo k překročení maximálního množství, stanovit jednotnou procentní sazbu, o niž se celkové množství nabídek obdržených v tento den od každého prodávajícího sníží; |
| --- | --- |

b)

pokud by přijetí plného množství nabídnutého v určitý den vedlo k překročení maximálního množství, stanovit jednotnou procentní sazbu, o niž se celkové množství nabídek obdržených v tento den od každého prodávajícího sníží;

| c) | tam, kde je to na místě, zamítnout nabídky, pro něž nebyla vystavena poukázka na dodání. |
| --- | --- |

c)

tam, kde je to na místě, zamítnout nabídky, pro něž nebyla vystavena poukázka na dodání.

Odchylně od čl. 5 odst. 5 tohoto nařízení se prodávající, jehož nabídka je přijata se snížením uvedeným v písmeni b) tohoto odstavce, může rozhodnout vzít svou nabídku zpět do pěti pracovních dnů od vyhlášení nařízení, kterým se určuje procentní sazba snížení.“

| 10) | Článek 11 se nahrazuje tímto:
  „Článek 11
  1.   Intervenční agentura zvolí disponibilní sklad, který je nejblíže místu, kde je sušené odstředěné mléko skladováno.
  Intervenční agentura může nicméně zvolit jiný sklad nacházející se ve vzdálenosti maximálně 350 km, pokud volbou takového skladu nevzniknou dodatečné náklady na skladování.
  Intervenční agentura může zvolit sklad nacházející se dále, než je výše uvedená vzdálenost, pokud by tato volba znamenala menší náklady, včetně nákladů na skladování a přepravu. V takovém případě sdělí intervenční agentura neprodleně svoji volbu Komisi.
  2.   Pokud je intervenční agentura nakupující sušené odstředěné mléko v jiném členském státě než je stát, na jehož území je nabízené sušené odstředěné mléko skladováno, nepřihlíží se při výpočtu maximální vzdálenosti uvedené v odstavci 1 ke vzdálenosti mezi skladem prodávajícího a hranicí členského státu nakupující intervenční agentury.
  3.   Při překročení maximální vzdálenosti podle odstavce 1 činí dodatečné dopravní náklady intervenční agentury 0,05 EUR za tunu a kilometr.“ |
| --- | --- |

10)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

1.   Intervenční agentura zvolí disponibilní sklad, který je nejblíže místu, kde je sušené odstředěné mléko skladováno.

Intervenční agentura může nicméně zvolit jiný sklad nacházející se ve vzdálenosti maximálně 350 km, pokud volbou takového skladu nevzniknou dodatečné náklady na skladování.

Intervenční agentura může zvolit sklad nacházející se dále, než je výše uvedená vzdálenost, pokud by tato volba znamenala menší náklady, včetně nákladů na skladování a přepravu. V takovém případě sdělí intervenční agentura neprodleně svoji volbu Komisi.

2.   Pokud je intervenční agentura nakupující sušené odstředěné mléko v jiném členském státě než je stát, na jehož území je nabízené sušené odstředěné mléko skladováno, nepřihlíží se při výpočtu maximální vzdálenosti uvedené v odstavci 1 ke vzdálenosti mezi skladem prodávajícího a hranicí členského státu nakupující intervenční agentury.

3.   Při překročení maximální vzdálenosti podle odstavce 1 činí dodatečné dopravní náklady intervenční agentury 0,05 EUR za tunu a kilometr.“

| 11) | Článek 13 se nahrazuje tímto:
  „Článek 13
  Pokud Komise rozhodne, že má být sušené odstředěné mléko nakoupeno prostřednictvím stálého nabídkového řízení podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve spojení s čl. 18 odst. 2 písm. e) uvedeného nařízení a v souladu s postupem podle čl. 195 odst. 2 uvedeného nařízení, použijí se ustanovení článků 2, 3, 4, 10, 11 a 12 tohoto nařízení, není-li v tomto oddílu stanoveno jinak.“ |
| --- | --- |

11)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Pokud Komise rozhodne, že má být sušené odstředěné mléko nakoupeno prostřednictvím stálého nabídkového řízení podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 ve spojení s čl. 18 odst. 2 písm. e) uvedeného nařízení a v souladu s postupem podle čl. 195 odst. 2 uvedeného nařízení, použijí se ustanovení článků 2, 3, 4, 10, 11 a 12 tohoto nařízení, není-li v tomto oddílu stanoveno jinak.“

| 12) | V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11:00 hodin (bruselského času) každé třetí úterý v měsíci s výjimkou čtvrtého úterý v srpnu. Pokud je úterý dnem státního svátku, lhůta končí v 11:00 hodin (bruselského času) předchozího pracovního dne.“ |
| --- | --- |

12)

V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11:00 hodin (bruselského času) každé třetí úterý v měsíci s výjimkou čtvrtého úterý v srpnu. Pokud je úterý dnem státního svátku, lhůta končí v 11:00 hodin (bruselského času) předchozího pracovního dne.“

| 13) | V článku 15 se odstavec 3 se mění takto:






  a) | Písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | se vztahuje na sušené odstředěné mléko vyrobené během 31 dnů, resp. čtyř týdnů před uplynutím lhůty pro podání nabídek uvedené v čl. 14 odst. 2.“ |
| --- | --- | --- | --- |

13)

V článku 15 se odstavec 3 se mění takto:

a)

Písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

se vztahuje na sušené odstředěné mléko vyrobené během 31 dnů, resp. čtyř týdnů před uplynutím lhůty pro podání nabídek uvedené v čl. 14 odst. 2.“

| b) | Písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | je doloženo, že účastník složil v členském státě, ve kterém podává nabídku, jistotu ve výši 5 EUR za každých 100 kg pro dotyčné nabídkové řízení, a to před uplynutím lhůty pro podání nabídek.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

je doloženo, že účastník složil v členském státě, ve kterém podává nabídku, jistotu ve výši 5 EUR za každých 100 kg pro dotyčné nabídkové řízení, a to před uplynutím lhůty pro podání nabídek.“

| 14) | Článek 16 se nahrazuje tímto:
  „Článek 16
  Ponechání nabídky v platnosti, dodání sušeného odstředěného mléka do skladu určeného intervenční agenturou ve lhůtě stanovené v čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení a splnění požadavků článku 2 tohoto nařízení představuje zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85.“ |
| --- | --- |

14)

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Ponechání nabídky v platnosti, dodání sušeného odstředěného mléka do skladu určeného intervenční agenturou ve lhůtě stanovené v čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení a splnění požadavků článku 2 tohoto nařízení představuje zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85.“

| 15) | V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci každého nabídkového řízení stanoví Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 maximální nákupní cenu.“; |
| --- | --- |

15)

V článku 17 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci každého nabídkového řízení stanoví Komise postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 maximální nákupní cenu.“;

| 16) | Článek 19 se mění takto:






  a) | Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Intervenční agentura neprodleně vystaví úspěšnému účastníkovi nabídkového řízení poukázku na dodání opatřenou datem a číslem s těmito údaji:






  a) | množství, které má být dodáno; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Článek 19 se mění takto:

a)

Odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Intervenční agentura neprodleně vystaví úspěšnému účastníkovi nabídkového řízení poukázku na dodání opatřenou datem a číslem s těmito údaji:

a)

množství, které má být dodáno;

| b) | konečný termín pro dodání sušeného odstředěného mléka; |
| --- | --- |

b)

konečný termín pro dodání sušeného odstředěného mléka;

| c) | sklad, do kterého má být sušené odstředěné mléko dodáno. |
| --- | --- |

c)

sklad, do kterého má být sušené odstředěné mléko dodáno.

Pro množství, jež nebyla oznámena v souladu s čl. 17 odst. 1, se poukázky na dodání nevystaví.“

| b) | Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Jistota uvedená v čl. 15 odst. 3 písm. d) se uvolní, jakmile prodávající dodá množství uvedené v poukázce na dodání ve lhůtě v ní stanovené a zajistí se splnění požadavků stanovených v článku 2.
  Pokud sušené odstředěné mléko nesplňuje požadavky stanovené v článku 2, musí být odmítnuto a jistota vztahující se k odmítnutému množství propadá.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Jistota uvedená v čl. 15 odst. 3 písm. d) se uvolní, jakmile prodávající dodá množství uvedené v poukázce na dodání ve lhůtě v ní stanovené a zajistí se splnění požadavků stanovených v článku 2.

Pokud sušené odstředěné mléko nesplňuje požadavky stanovené v článku 2, musí být odmítnuto a jistota vztahující se k odmítnutému množství propadá.“

| 17) | Článek 20 se mění takto:






  a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Ve lhůtě mezi 120. a 140. dnem od převzetí sušeného odstředěného mléka uhradí intervenční agentura úspěšnému účastníkovi cenu uvedenou v jeho nabídce podle čl. 15 odst. 2 písm. c), pokud se potvrdí, že jsou plněna ustanovení čl. 2 odst. 1, 2, 3, 5, 6 a 7, jakož i čl. 15 odst. 3 písm. a).“ |
| --- | --- | --- |

17)

Článek 20 se mění takto:

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Ve lhůtě mezi 120. a 140. dnem od převzetí sušeného odstředěného mléka uhradí intervenční agentura úspěšnému účastníkovi cenu uvedenou v jeho nabídce podle čl. 15 odst. 2 písm. c), pokud se potvrdí, že jsou plněna ustanovení čl. 2 odst. 1, 2, 3, 5, 6 a 7, jakož i čl. 15 odst. 3 písm. a).“

| b) | Odstavec 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Odstavec 2 se zrušuje.

| 18) | V článku 22 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Lhůta pro předkládání nabídek u jednotlivých nabídkových řízení končí v 11:00 hodin (bruselského času) třetí úterý v měsíci. V srpnu to však je 11:00 hodin (bruselského času) čtvrté úterý v měsíci a v prosinci 11:00 hodin (bruselského času) druhé úterý v měsíci. Pokud je úterý dnem státního svátku, lhůta končí v 11:00 hodin (bruselského času) předchozího pracovního dne.“ |
| --- | --- |

18)

V článku 22 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Lhůta pro předkládání nabídek u jednotlivých nabídkových řízení končí v 11:00 hodin (bruselského času) třetí úterý v měsíci. V srpnu to však je 11:00 hodin (bruselského času) čtvrté úterý v měsíci a v prosinci 11:00 hodin (bruselského času) druhé úterý v měsíci. Pokud je úterý dnem státního svátku, lhůta končí v 11:00 hodin (bruselského času) předchozího pracovního dne.“

| 19) | Článek 24c se mění takto:






  a) | Odstavec 6 se nahrazuje tímto:
  „6.   Pokud je po přijetí všech úspěšných nabídek množství, které zůstane ve skladu, menší než 5 000 kg, intervenční agentura toto zbývající množství nabídne úspěšným účastníkům nabídkového řízení, počínaje tím, který nabídl nejvyšší cenu. Úspěšnému účastníkovi nabídkového řízení musí být nabídnuta možnost koupit si zbývající množství za stejnou cenu, jako je cena, která mu byla přidělena.“ |
| --- | --- | --- |

19)

Článek 24c se mění takto:

a)

Odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Pokud je po přijetí všech úspěšných nabídek množství, které zůstane ve skladu, menší než 5 000 kg, intervenční agentura toto zbývající množství nabídne úspěšným účastníkům nabídkového řízení, počínaje tím, který nabídl nejvyšší cenu. Úspěšnému účastníkovi nabídkového řízení musí být nabídnuta možnost koupit si zbývající množství za stejnou cenu, jako je cena, která mu byla přidělena.“

| b) | Vkládá se nový odstavec, který zní:
  „7.   Nejpozději třetí pracovní den v týdnu následujícím po týdnu, ve kterém došlo ke zveřejnění rozhodnutí uvedeného v čl. 24a odst. 2, sdělí členské státy Komisi jméno a adresu každého účastníka nabídkového řízení odpovídající číselnému kódu uvedenému v čl. 24a odst. 1.“ |
| --- | --- |

b)

Vkládá se nový odstavec, který zní:

„7.   Nejpozději třetí pracovní den v týdnu následujícím po týdnu, ve kterém došlo ke zveřejnění rozhodnutí uvedeného v čl. 24a odst. 2, sdělí členské státy Komisi jméno a adresu každého účastníka nabídkového řízení odpovídající číselnému kódu uvedenému v čl. 24a odst. 1.“

| 20) | V článku 24e se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   S výjimkou případu vyšší moci, pokud úspěšný účastník nabídkového řízení nesplnil požadavek stanovený v odstavci 2 tohoto článku, jistota uvedená v čl. 23 odst. 3 písm. c) propadá a prodej příslušných množství se zruší.“ |
| --- | --- |

20)

V článku 24e se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   S výjimkou případu vyšší moci, pokud úspěšný účastník nabídkového řízení nesplnil požadavek stanovený v odstavci 2 tohoto článku, jistota uvedená v čl. 23 odst. 3 písm. c) propadá a prodej příslušných množství se zruší.“

| 21) | Kapitola III se zrušuje. |
| --- | --- |

21)

Kapitola III se zrušuje.

| 22) | Kapitola IV se zrušuje. |
| --- | --- |

22)

Kapitola IV se zrušuje.

| 23) | Příloha I se nahrazuje textem v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

23)

Příloha I se nahrazuje textem v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. března 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 37, 7.2.2001, s. 100.

2

(3)  Úř. věst. L 258, 4.10.2007, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.“

4

(5)  Úř. věst. L 15, 17.1.2002, s. 19.“

5

(6)  Úř. věst. L 205, 3.8.1985, s. 5.“

6

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

POŽADAVKY NA SLOŽENÍ, JAKOSTNÍ ZNAKY A METODY ANALÝZY

| Parametry | Obsah a jakostní znaky | Referenční metoda |
| --- | --- | --- |
| Obsah bílkovin | Nejméně 34,0 % v tukuprosté sušině | (1) |
| Obsah tuku | Nejvýše 1,00 % | (1) |
| Obsah vody | Nejvýše 3,5 % | (1) |
| Titrovatelná kyselost vyjádřená v ml decinormálního roztoku hydroxidu sodného | Nejvýše 19,5 ml | (1) |
| Obsah mléčnanu | Nejvýše 150 mg/100 g | (1) |
| Přídavné látky | Žádné | (1) |
| Fosfatasový test | Negativní, tj. stejný či menší než 350 mU fosfátové aktivity na litr rekonstituovaného mléka | (1) |
| Index rozpustnosti | Nejvýše 0,5 ml (24 °C) | (1) |
| Obsah popelovin | Nejvýše 15,0 mg, tj. nejméně disk B | (1) |
| Obsah mikroorganismů | Nejvýše 40 000 na gram | (1) |
| Zjišťování koliformních bakterií | Negativní v 0,1 g | (1) |
| Zjišťování podmáslí (2) | Negativní (3) | (1) |
| Zjišťování syřidlové syrovátky (4) | Negativní | (1) |
| Zjišťování kyselé syrovátky (4) | Negativní | Metoda schválená příslušným orgánem |
| Chuť a vůně | Čisté | (1) |
| Vzhled | Bílá nebo slabě nažloutlá barva, bez nečistot a zbarvených částic | (1) |
| Antimikrobiální látky | Negativní (5) | (1) |

Parametry

Obsah a jakostní znaky

Referenční metoda

Obsah bílkovin

Nejméně 34,0 % v tukuprosté sušině

(1)

Obsah tuku

Nejvýše 1,00 %

(1)

Obsah vody

Nejvýše 3,5 %

(1)

Titrovatelná kyselost vyjádřená v ml decinormálního roztoku hydroxidu sodného

Nejvýše 19,5 ml

(1)

Obsah mléčnanu

Nejvýše 150 mg/100 g

(1)

Přídavné látky

Žádné

(1)

Fosfatasový test

Negativní, tj. stejný či menší než 350 mU fosfátové aktivity na litr rekonstituovaného mléka

(1)

Index rozpustnosti

Nejvýše 0,5 ml (24 °C)

(1)

Obsah popelovin

Nejvýše 15,0 mg, tj. nejméně disk B

(1)

Obsah mikroorganismů

Nejvýše 40 000 na gram

(1)

Zjišťování koliformních bakterií

Negativní v 0,1 g

(1)

Zjišťování podmáslí (2)

Negativní (3)

(1)

Zjišťování syřidlové syrovátky (4)

Negativní

(1)

Zjišťování kyselé syrovátky (4)

Negativní

Metoda schválená příslušným orgánem

Chuť a vůně

Čisté

(1)

Vzhled

Bílá nebo slabě nažloutlá barva, bez nečistot a zbarvených částic

(1)

Antimikrobiální látky

Negativní (5)

(1)

---

(1)  Referenční metody, které mají být použity, jsou metody stanovené v nařízení Komise (ES) č. 273/2008 (Úř. věst. L 88, 29.3.2008, s. 1).

1

(2)  ‚Podmáslím‘ se rozumí vedlejší produkt výroby másla získaný po stlučení smetany a oddělení pevného tuku.

2

(3)  Nepřítomnost podmáslí může být stanovena na základě neohlášené kontroly na místě prováděné ve výrobním závodu nejméně jednou týdně nebo laboratorní analýzou konečného produktu, která prokáže nejvýše 69,31 mg FEDP na 100 g.

3

(4)  ‚Syrovátkou‘ se rozumí vedlejší produkt při výrobě sýru nebo kaseinu, který se získá působením kyselin, syřidla a/nebo chemicko-fyzikálními procesy.

4

(5)  Syrové mléko používané pro výrobu sušeného odstředěného mléka musí vyhovovat požadavkům stanoveným v oddílu IX přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004.“

5

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 150/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 161 odst. 3, čl. 164 odst. 2 písm. b) a článek 170 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 (2) stanoví pravidla pro nabídkové řízení týkající se vývozních náhrad pro přírodní máslo v blocích bývalého kódu ex ex 0405 10 19 9700, máselný olej v nádobách bývalého kódu ex ex 0405 90 10 9000 a sušené odstředěné mléko bývalého kódu ex ex 0402 10 19 9000. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 (2) stanoví pravidla pro nabídkové řízení týkající se vývozních náhrad pro přírodní máslo v blocích bývalého kódu ex ex 0405 10 19 9700, máselný olej v nádobách bývalého kódu ex ex 0405 90 10 9000 a sušené odstředěné mléko bývalého kódu ex ex 0402 10 19 9000.

| (2) | Je zahájeno stálé nabídkové řízení na určení vývozní náhrady pro uvedené mléčné výrobky. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 619/2008 se každé období nabídkového řízení koná jednou za měsíc. Za účelem lepší reakce na zhoršování trhu s mléčnými výrobky by se měla nabídková řízení na určení vývozních náhrad pořádat dvakrát za měsíc. |
| --- | --- |

(2)

Je zahájeno stálé nabídkové řízení na určení vývozní náhrady pro uvedené mléčné výrobky. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 619/2008 se každé období nabídkového řízení koná jednou za měsíc. Za účelem lepší reakce na zhoršování trhu s mléčnými výrobky by se měla nabídková řízení na určení vývozních náhrad pořádat dvakrát za měsíc.

| (3) | Nařízení (ES) č. 619/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 619/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Vzhledem k naléhavé potřebě zajistit účinné opatření na podporu trhu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po svém vyhlášení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k naléhavé potřebě zajistit účinné opatření na podporu trhu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 619/2008 se mění takto:

| 1) | V prvním pododstavci se úvodní slova nahrazují tímto:
  „Každé období nabídkového řízení začíná v úterý před uzávěrkou uvedenou ve třetím pododstavci ve 13:00 hodin (bruselského času), s výjimkou:“; |
| --- | --- |

1)

V prvním pododstavci se úvodní slova nahrazují tímto:

„Každé období nabídkového řízení začíná v úterý před uzávěrkou uvedenou ve třetím pododstavci ve 13:00 hodin (bruselského času), s výjimkou:“;

| 2) | Ve třetím pododstavci se úvodní slova nahrazují tímto:
  „Každé období nabídkového řízení končí první a třetí úterý v měsíci ve 13:00 hodin (bruselského času), s výjimkou:“. |
| --- | --- |

2)

Ve třetím pododstavci se úvodní slova nahrazují tímto:

„Každé období nabídkového řízení končí první a třetí úterý v měsíci ve 13:00 hodin (bruselského času), s výjimkou:“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 151/2009

ze dne 20. února 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 619/2008, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 161 odst. 3, čl. 164 odst. 2 písm. b) a článek 170 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 (2) stanoví pravidla nabídkového řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků. Článek 2 vylučuje z poskytnutí vývozní náhrady některá místa určení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 619/2008 (2) stanoví pravidla nabídkového řízení pro vývozní náhrady týkající se některých mléčných výrobků. Článek 2 vylučuje z poskytnutí vývozní náhrady některá místa určení.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 57/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví mléka a mléčných výrobků (3), vyloučilo z poskytnutí náhrady ode dne 23. ledna 2009 vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (4). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 57/2009 ze dne 22. ledna 2009, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví mléka a mléčných výrobků (3), vyloučilo z poskytnutí náhrady ode dne 23. ledna 2009 vývozy uvedené v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (4).

| (3) | Nařízení (ES) č. 619/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 619/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Vzhledem k tomu, že je třeba co nejdříve sladit místa určení, která nejsou způsobilá k vývozním náhradám prostřednictvím nabídkového řízení, s místy určení vyloučenými z poskytnutí běžných náhrad, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že je třeba co nejdříve sladit místa určení, která nejsou způsobilá k vývozním náhradám prostřednictvím nabídkového řízení, s místy určení vyloučenými z poskytnutí běžných náhrad, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 2 nařízení (ES) č. 619/2008 se doplňuje nový pododstavec d), který zní:

| „d) | míst určení uvedených v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (5). |
| --- | --- |

„d)

míst určení uvedených v čl. 36 odst. 1, čl. 44 odst. 1 a čl. 45 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 (5).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11.

4

(5)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11.“

5

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/21

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 27. listopadu 2008

o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

(2009/149/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rada dne 5. června 2003 pověřila Komisi, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (2) | Komise jménem Společenství sjednala dohodu s Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s postupy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Komise jménem Společenství sjednala dohodu s Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb v souladu s postupy a směrnicemi uvedenými v příloze rozhodnutí Rady, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se třetími zeměmi o nahrazení některých ustanovení stávajících dvoustranných dohod dohodou Společenství.

| (3) | Dohoda sjednaná Komisí by měla být podepsána s výhradou jejího pozdějšího uzavření, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda sjednaná Komisí by měla být podepsána s výhradou jejího pozdějšího uzavření,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podpis Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu či osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Společenství s výhradou jejího uzavření.

Článek 3

Předseda Rady je oprávněn učinit oznámení stanovené v čl. 9 odst. 1 dohody.

V Bruselu dne 27. listopadu 2008.

Za Radu

předseda

L. CHATEL

---

DOHODA

mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb

EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ

na jedné straně a

ARMÉNSKÁ REPUBLIKA

na straně druhé

(dále jen „strany“)

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že mezi několika členskými státy Evropského společenství a Arménskou republikou byly uzavřeny dvoustranné dohody o leteckých službách, které obsahují ustanovení, jež jsou v rozporu s právem Společenství,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že Evropské společenství má výlučnou pravomoc ohledně řady aspektů, které mohou být obsaženy ve dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že podle práva Evropského společenství mají letečtí dopravci Společenství usazení v členském státě právo na nediskriminační přístup na letecké trasy mezi členskými státy Evropského společenství a třetími zeměmi,

S OHLEDEM na dohody mezi Evropským společenstvím a některými třetími zeměmi, podle nichž mají státní příslušníci těchto třetích zemí možnost získat vlastnictví leteckých dopravců, kterým byla udělena licence v souladu s právem Evropského společenství,

UZNÁVAJÍCE, že některá ustanovení dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy Evropského společenství a Arménskou republikou, která jsou v rozporu s právem Evropského společenství, musí být uvedena do souladu s tímto právem, aby se vytvořil řádný právní základ pro letecké služby mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou a aby se zachovala nepřetržitost těchto leteckých služeb,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že podle práva Evropského společenství nesmějí letečtí dopravci v zásadě uzavírat dohody, které by mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy Evropského společenství a jejichž cílem nebo výsledkem je vyloučení, omezení nebo narušení hospodářské soutěže,

UZNÁVAJÍCE, že ustanovení ve dvoustranných dohodách o leteckých službách uzavřených mezi členskými státy Evropského společenství a Arménskou republikou, která i) požadují nebo upřednostňují přijetí dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které brání hospodářské soutěži mezi leteckými dopravci na příslušných trasách nebo ji narušují či omezují, nebo ii) zesilují účinek všech takových dohod, rozhodnutí či jednání ve vzájemné shodě nebo iii) přenášejí na letecké dopravce nebo jiné soukromé hospodářské subjekty odpovědnost za přijetí opatření, která brání hospodářské soutěži mezi leteckými dopravci na příslušných trasách nebo ji narušují či omezují, mohou rušit účinnost pravidel o hospodářské soutěži platných pro podniky,

BEROUCE NA VĚDOMÍ, že záměrem této dohody není zvýšit celkový objem letecké dopravy mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou, ovlivnit rovnováhu mezi leteckými dopravci Společenství a leteckými dopravci Arménské republiky, ani změnit ustanovení stávajících dvoustranných dohod o leteckých službách, které se týkají přepravních práv,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Obecná ustanovení

1.   Pro účely této dohody se „členskými státy“ rozumějí členské státy Evropského společenství.

2.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na státní příslušníky členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na státní příslušníky členských států Evropského společenství.

3.   Ve všech dohodách uvedených v příloze I se odkazy na letecké dopravce nebo letecké společnosti členského státu, který je stranou dané dohody, považují za odkazy na letecké dopravce nebo letecké společnosti určené daným členským státem.

Článek 2

Určení členským státem

1.   Ustanovení odstavců 2 a 3 tohoto článku mají přednost před odpovídajícími ustanoveními článků uvedených v příloze II písmenech a) a b) týkajícími se určení leteckého dopravce dotčeným členským státem, jeho oprávnění a povolení vydaných Arménskou republikou a zamítnutí, zrušení, dočasného odnětí anebo omezení oprávnění či povolení leteckého dopravce.

2.   Po obdržení určení provedeného členským státem udělí Arménská republika příslušná oprávnění a povolení s minimálním procedurálním zpožděním za předpokladu, že:

| i) | letecký dopravce je usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území členského státu, který provedl určení, a má platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství, |
| --- | --- |

i)

letecký dopravce je usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území členského státu, který provedl určení, a má platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství,

| ii) | členský stát odpovědný za vydání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) leteckému dopravci nad ním vykonává a udržuje účinnou regulativní kontrolu a v určení je zřetelně označen příslušný letecký úřad a |
| --- | --- |

ii)

členský stát odpovědný za vydání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) leteckému dopravci nad ním vykonává a udržuje účinnou regulativní kontrolu a v určení je zřetelně označen příslušný letecký úřad a

| iii) | letecký dopravce je vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu a skutečně kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států. |
| --- | --- |

iii)

letecký dopravce je vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu a skutečně kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států.

3.   Arménská republika může odmítnout, zrušit, dočasně odejmout nebo omezit provozní oprávnění nebo povolení leteckého dopravce určeného členským státem, pokud:

| i) | letecký dopravce není usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území členského státu, který provedl určení, nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství |
| --- | --- |

i)

letecký dopravce není usazen podle Smlouvy o založení Evropského společenství na území členského státu, který provedl určení, nebo nemá platnou provozní licenci v souladu s právem Evropského společenství

| ii) | členský stát odpovědný za vydání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) leteckému dopravci nad ním nevykonává ani neudržuje účinnou regulativní kontrolu nebo v určení není zřetelně označen příslušný letecký úřad nebo |
| --- | --- |

ii)

členský stát odpovědný za vydání osvědčení provozovatele letecké dopravy (AOC) leteckému dopravci nad ním nevykonává ani neudržuje účinnou regulativní kontrolu nebo v určení není zřetelně označen příslušný letecký úřad nebo

| iii) | letecký dopravce není vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu nebo skutečně kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států. |
| --- | --- |

iii)

letecký dopravce není vlastněn přímo nebo prostřednictvím většinového vlastnického podílu nebo skutečně kontrolován členskými státy nebo státními příslušníky členských států nebo jinými státy uvedenými v příloze III nebo státními příslušníky těchto jiných států.

Při výkonu svého práva podle tohoto odstavce Arménská republika nediskriminuje letecké dopravce Společenství z důvodu státní příslušnosti.

Článek 3

Bezpečnost

1.   Ustanoveními odstavce 2 tohoto článku se doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písmenu c).

2.   Pokud členský stát určil leteckého dopravce, nad nímž regulativní kontrolu vykonává a udržuje jiný členský stát, uplatňují se práva Arménské republiky podle bezpečnostních ustanovení dohody mezi členským státem, který určil leteckého dopravce, a Arménskou republikou stejným způsobem na přijímání, vykonávání nebo udržování bezpečnostních standardů tímto jiným členským státem a na oprávnění k provozu tohoto leteckého dopravce.

Článek 4

Zdanění leteckých pohonných hmot

1.   Ustanoveními odstavce 2 tohoto článku se doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písmenu d).

2.   Bez ohledu na ustanovení, která stanoví jinak, nebrání dohody uvedené v příloze II písmenu d), členskému státu v nediskriminačním uložení daní, dávek, cel či různých poplatků na pohonné hmoty dodané na jeho území pro použití v letadle určeného leteckého dopravce Arménské republiky, který poskytuje služby mezi místem na území tohoto členského státu a jiným místem na území tohoto členského státu nebo na území jiného členského státu.

Článek 5

Tarify za přepravu v rámci Evropského společenství

1.   Ustanoveními odstavce 2 tohoto článku se doplňují odpovídající ustanovení článků uvedených v příloze II písmenu e).

2.   Tarify za přepravu uskutečněnou zcela v rámci Evropského společenství, které budou podle některé z dohod uvedených v příloze I a obsahujících ustanovení uvedené v příloze II písmenu e) účtovány leteckým dopravcem nebo leteckými dopravci určenými Arménskou republikou, podléhají právu Evropského společenství.

Článek 6

Slučitelnost s pravidly o hospodářské soutěži

1.   Bez ohledu na ustanovení, která stanoví jinak, nesmějí dohody uvedené v příloze I

| i) | upřednostňovat přijetí dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které vylučují, narušují nebo omezují hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

i)

upřednostňovat přijetí dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků nebo jednání ve vzájemné shodě, které vylučují, narušují nebo omezují hospodářskou soutěž,

| ii) | zesilovat účinky veškerých takových dohod, rozhodnutí či jednání ve vzájemné shodě ani |
| --- | --- |

ii)

zesilovat účinky veškerých takových dohod, rozhodnutí či jednání ve vzájemné shodě ani

| iii) | přenášet na soukromé hospodářské subjekty odpovědnost za přijetí opatření, která vylučují, narušují nebo omezují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

iii)

přenášet na soukromé hospodářské subjekty odpovědnost za přijetí opatření, která vylučují, narušují nebo omezují hospodářskou soutěž.

2.   Ustanovení dohod uvedených v příloze I, která nejsou slučitelná s odstavcem 1 tohoto článku, se nepoužijí.

Článek 7

Přílohy dohody

Přílohy této dohody tvoří její nedílnou součást.

Článek 8

Revize nebo změna

Strany mohou po vzájemné dohodě tuto dohodu kdykoli revidovat nebo změnit. Tyto změny budou mít formu samostatných protokolů, které se po svém vstupu v platnost podle ustanovení článku 9 stanou nedílnou součástí této dohody.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Strany si vzájemně písemně oznámí, že byly dokončeny jejich příslušné vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem přijetí posledního oznámení.

2.   Dohody a jiná ujednání mezi členskými státy a Arménskou republikou, které k datu podpisu této dohody ještě nevstoupily v platnost a které nejsou uplatňovány, jsou rovněž uvedeny v příloze I. Tato dohoda se vztahuje na všechny tyto dohody a ujednání od jejich vstupu v platnost.

Článek 10

Ukončení platnosti

1.   V případě, že dojde k ukončení platnosti některé z dohod uvedených v příloze I, pozbývají současně platnosti všechna ustanovení této dohody, která se týkají příslušné dohody uvedené v příloze I.

2.   V případě, že dojde k ukončení platnosti všech dohod uvedených v příloze I, pozbývá současně platnosti tato dohoda.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

V Bruselu ve dvou vyhotoveních dne devátého prosince dva tisíce osm v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a arménském.

За Европейската Общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Република Армения

Por la República de Armenia

Za Arménskou republiku

For Republikken Armenien

Für die Republik Armenien

Armeenia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Αρμενίας

For the Republic of Armenia

Pour la République d'Arménie

Per la Repubblica d'Armenia

Armēnijas Republikas vārdā

Armenijos Respublikos vardu

Az Örmény Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' l-Armenja

Voor de Republiek Armenië

W imieniu Republiki Armenii

Pela República da Arménia

Pentru Republica Armenia

Za Arménsku republiku

Za Republiko Armenijo

Armenian tasavallan puolesta

För Republiken Armenien

Image

Image

PŘÍLOHA I

Seznam dohod, na které se odkazuje v článku 1 této dohody

Dohody o leteckých službách uzavřené mezi Arménskou republikou a členskými státy Evropského společenství

| — | Dohoda mezi vládou Rakouska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná ve Vídni dne 25. srpna 1993 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Rakousko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Rakouska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná ve Vídni dne 25. srpna 1993 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Rakousko“),

| — | Dohoda mezi vládou Belgie a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Bruselu dne 7. června 2001 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Belgie“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Belgie a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Bruselu dne 7. června 2001 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Belgie“),

| — | Dohoda mezi vládou Bulharské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Sofii dne 10. dubna 1995 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Bulharsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Bulharské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Sofii dne 10. dubna 1995 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Bulharsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Kyperské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 11. září 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Kypr“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Kyperské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 11. září 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Kypr“),

| — | Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Arménské republiky o letecké dopravě, parafovaná v Praze dne 8. února 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Česká republika“). |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Arménské republiky o letecké dopravě, parafovaná v Praze dne 8. února 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Česká republika“).

| — | Dohoda mezi vládou Dánského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Stockholmu dne 25. října 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Dánsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Dánského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Stockholmu dne 25. října 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Dánsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Estonské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Tallinnu dne 17. března 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Estonsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Estonské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Tallinnu dne 17. března 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Estonsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Francouzské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná v Paříži dne 12. února 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Francie“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Francouzské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná v Paříži dne 12. února 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Francie“),

| — | Dohoda mezi vládou Spolkové republiky Německo a vládou Arménské republiky o letecké dopravě, podepsaná v Bonnu dne 4. května 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Německo“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Spolkové republiky Německo a vládou Arménské republiky o letecké dopravě, podepsaná v Bonnu dne 4. května 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Německo“),

| — | Dohoda mezi vládou Řecké republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Athénách dne 16. prosince 1994, v příloze II jen „dohoda Arménie – Řecko“, |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Řecké republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Athénách dne 16. prosince 1994, v příloze II jen „dohoda Arménie – Řecko“,

| — | Dohoda mezi vládou Italské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 18. července 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Itálie“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Italské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 18. července 2002 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Itálie“),

| — | Dohoda mezi vládou Lucemburského velkovévodství a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná v Lucemburku dne 21. listopadu 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Lucembursko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Lucemburského velkovévodství a vládou Arménské republiky o leteckých službách, parafovaná v Lucemburku dne 21. listopadu 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Lucembursko“),

| — | Dohoda mezi vládou Nizozemského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 26. listopadu 1999 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Nizozemsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Nizozemského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 26. listopadu 1999 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Nizozemsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Polské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Varšavě dne 27. ledna 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Polsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Polské republiky a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Varšavě dne 27. ledna 1998 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Polsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Rumunska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 25. března 1996 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Rumunsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Rumunska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Jerevanu dne 25. března 1996 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Rumunsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Švédského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Stockholmu dne 25. října 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Švédsko“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Švédského království a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná ve Stockholmu dne 25. října 2000 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Švédsko“),

| — | Dohoda mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Londýně dne 9. února 1994 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Spojené království“), |
| --- | --- |

—

Dohoda mezi vládou Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a vládou Arménské republiky o leteckých službách, podepsaná v Londýně dne 9. února 1994 (v příloze II jen „dohoda Arménie – Spojené království“),

naposledy pozměněná memorandem o porozumění uzavřeným v Jerevanu dne 19. června 1998.

PŘÍLOHA II

Seznam článků dohod uvedených v příloze I, na které se odkazuje v článcích 2 až 5 této dohody

| a) | Určení členským státem






  — | článek 3 dohody Arménie – Rakousko, |
| --- | --- | --- |

a)

Určení členským státem

—

článek 3 dohody Arménie – Rakousko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Belgie, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Belgie,

| — | článek 3 dohody Arménie – Bulharsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Bulharsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Kypr, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Kypr,

| — | článek 3 dohody Arménie – Česká republika, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Česká republika,

| — | článek 3 dohody Arménie – Dánsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Dánsko,

| — | článek 3 dohody Arménie – Estonsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Estonsko,

| — | článek 3 dohody Arménie – Francie, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Francie,

| — | článek 3 dohody Arménie – Německo, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Německo,

| — | článek 3 dohody Arménie – Řecko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Řecko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Itálie, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Itálie,

| — | článek 3 dohody Arménie – Lucembursko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Lucembursko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Nizozemsko,

| — | článek 3 dohody Arménie – Polsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Polsko,

| — | článek 3 dohody Arménie – Rumunsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Rumunsko,

| — | článek 3 dohody Arménie – Švédsko, |
| --- | --- |

—

článek 3 dohody Arménie – Švédsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Spojené království. |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Spojené království.

| b) | Odmítnutí, zrušení, dočasné odnětí nebo omezení oprávnění nebo povolení






  — | článek 4 dohody Arménie – Rakousko, |
| --- | --- | --- |

b)

Odmítnutí, zrušení, dočasné odnětí nebo omezení oprávnění nebo povolení

—

článek 4 dohody Arménie – Rakousko,

| — | článek 5 dohody Arménie – Belgie, |
| --- | --- |

—

článek 5 dohody Arménie – Belgie,

| — | článek 4 dohody Arménie – Bulharsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Bulharsko,

| — | článek 5 dohody Arménie – Kypr, |
| --- | --- |

—

článek 5 dohody Arménie – Kypr,

| — | článek 4 dohody Arménie – Česká republika, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Česká republika,

| — | článek 4 dohody Arménie – Dánsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Dánsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Estonsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Estonsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Francie, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Francie,

| — | článek 4 dohody Arménie – Německo, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Německo,

| — | článek 4 dohody Arménie – Řecko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Řecko,

| — | článek 5 dohody Arménie – Itálie, |
| --- | --- |

—

článek 5 dohody Arménie – Itálie,

| — | článek 4 dohody Arménie – Lucembursko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Lucembursko,

| — | článek 5 dohody Arménie – Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

článek 5 dohody Arménie – Nizozemsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Polsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Polsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Rumunsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Rumunsko,

| — | článek 4 dohody Arménie – Švédsko, |
| --- | --- |

—

článek 4 dohody Arménie – Švédsko,

| — | článek 5 dohody Arménie – Spojené království. |
| --- | --- |

—

článek 5 dohody Arménie – Spojené království.

| c) | Bezpečnost






  — | článek 8 dohody Arménie – Česká republika, |
| --- | --- | --- |

c)

Bezpečnost

—

článek 8 dohody Arménie – Česká republika,

| — | článek 14 dohody Arménie – Dánsko, |
| --- | --- |

—

článek 14 dohody Arménie – Dánsko,

| — | článek 12 dohody Arménie – Estonsko, |
| --- | --- |

—

článek 12 dohody Arménie – Estonsko,

| — | článek 8 dohody Arménie – Francie, |
| --- | --- |

—

článek 8 dohody Arménie – Francie,

| — | článek 12 dohody Arménie – Německo, |
| --- | --- |

—

článek 12 dohody Arménie – Německo,

| — | článek 10 dohody Arménie – Itálie, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Itálie,

| — | článek 6 dohody Arménie – Lucembursko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Lucembursko,

| — | článek 14 dohody Arménie – Švédsko, |
| --- | --- |

—

článek 14 dohody Arménie – Švédsko,

| — | článek 9a dohody Arménie – Spojené království. |
| --- | --- |

—

článek 9a dohody Arménie – Spojené království.

| d) | Zdanění leteckých pohonných hmot






  — | článek 7 dohody Arménie – Rakousko, |
| --- | --- | --- |

d)

Zdanění leteckých pohonných hmot

—

článek 7 dohody Arménie – Rakousko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Belgie, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Belgie,

| — | článek 7 dohody Arménie – Bulharsko, |
| --- | --- |

—

článek 7 dohody Arménie – Bulharsko,

| — | článek 7 dohody Arménie – Kypr, |
| --- | --- |

—

článek 7 dohody Arménie – Kypr,

| — | článek 9 dohody Arménie – Česká republika, |
| --- | --- |

—

článek 9 dohody Arménie – Česká republika,

| — | článek 6 dohody Arménie – Dánsko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Dánsko,

| — | článek 6 dohody Arménie – Estonsko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Estonsko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Francie, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Francie,

| — | článek 6 dohody Arménie – Německo, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Německo,

| — | článek 9 dohody Arménie – Řecko, |
| --- | --- |

—

článek 9 dohody Arménie – Řecko,

| — | článek 6 dohody Arménie – Itálie, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Itálie,

| — | článek 8 dohody Arménie – Lucembursko, |
| --- | --- |

—

článek 8 dohody Arménie – Lucembursko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Nizozemsko,

| — | článek 6 dohody Arménie – Polsko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Polsko,

| — | článek 9 dohody Arménie – Rumunsko, |
| --- | --- |

—

článek 9 dohody Arménie – Rumunsko,

| — | článek 6 dohody Arménie – Švédsko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Švédsko,

| — | článek 8 dohody Arménie – Spojené království. |
| --- | --- |

—

článek 8 dohody Arménie – Spojené království.

| e) | Tarify za přepravu v rámci Evropského společenství






  — | článek 11 dohody Arménie – Rakousko, |
| --- | --- | --- |

e)

Tarify za přepravu v rámci Evropského společenství

—

článek 11 dohody Arménie – Rakousko,

| — | článek 13 dohody Arménie – Belgie, |
| --- | --- |

—

článek 13 dohody Arménie – Belgie,

| — | článek 9 dohody Arménie – Bulharsko, |
| --- | --- |

—

článek 9 dohody Arménie – Bulharsko,

| — | článek 14 dohody Arménie – Kypr, |
| --- | --- |

—

článek 14 dohody Arménie – Kypr,

| — | článek 13 dohody Arménie – Česká republika, |
| --- | --- |

—

článek 13 dohody Arménie – Česká republika,

| — | článek 10 dohody Arménie – Dánsko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Dánsko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Estonsko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Estonsko,

| — | článek 14 dohody Arménie – Francie, |
| --- | --- |

—

článek 14 dohody Arménie – Francie,

| — | článek 10 dohody Arménie – Německo, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Německo,

| — | článek 12 dohody Arménie – Řecko, |
| --- | --- |

—

článek 12 dohody Arménie – Řecko,

| — | článek 8 dohody Arménie – Itálie, |
| --- | --- |

—

článek 8 dohody Arménie – Itálie,

| — | článek 10 dohody Arménie – Lucembursko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Lucembursko,

| — | článek 6 dohody Arménie – Nizozemsko, |
| --- | --- |

—

článek 6 dohody Arménie – Nizozemsko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Polsko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Polsko,

| — | článek 8 dohody Arménie – Rumunsko, |
| --- | --- |

—

článek 8 dohody Arménie – Rumunsko,

| — | článek 10 dohody Arménie – Švédsko, |
| --- | --- |

—

článek 10 dohody Arménie – Švédsko,

| — | článek 7 dohody Arménie – Spojené království. |
| --- | --- |

—

článek 7 dohody Arménie – Spojené království.

PŘÍLOHA III

Seznam jiných států, na které se odkazuje v článku 2 této dohody

| a) | Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

a)

Islandská republika (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| b) | Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

b)

Lichtenštejnské knížectví (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| c) | Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru); |
| --- | --- |

c)

Norské království (v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru);

| d) | Švýcarská konfederace (v rámci dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě). |
| --- | --- |

d)

Švýcarská konfederace (v rámci dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě).

---

Komise

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/30

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. ledna 2006

o státní podpoře C 54/03 (ex N 194/02), kterou hodlá Spolková republika Německo poskytnout v souvislosti s mechanismem náhrady spojeným se zavedením systému mýtného pro těžká nákladní vozidla na německých dálnicích

(oznámeno pod číslem K(2006) 89)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/150/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 88 Smlouvy o ES (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 6. března 2002, který Komise (GŘ TREN) obdržela dne 12. března 2002 (A(02)54606), a dopisem ze dne 7. března 2002, zaevidovaným dne 7. března 2002 (A(02)54445) informovalo Spolkové ministerstvo dopravy, výstavby a bydlení Spolkové republiky Německo Komisi o tom, že spolková vláda hodlá zavést systém náhrady mýtného doplněný zavedením dálničních poplatků pro těžká nákladní vozidla odvíjejících se od najetých kilometrů. Dopisem ze dne 21. března 2002 (D(02)1080) potvrdil generální sekretariát Komise přijetí německého dopisu a zaevidoval oznámení návrhu zákona pod číslem N 194/02. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 6. března 2002, který Komise (GŘ TREN) obdržela dne 12. března 2002 (A(02)54606), a dopisem ze dne 7. března 2002, zaevidovaným dne 7. března 2002 (A(02)54445) informovalo Spolkové ministerstvo dopravy, výstavby a bydlení Spolkové republiky Německo Komisi o tom, že spolková vláda hodlá zavést systém náhrady mýtného doplněný zavedením dálničních poplatků pro těžká nákladní vozidla odvíjejících se od najetých kilometrů. Dopisem ze dne 21. března 2002 (D(02)1080) potvrdil generální sekretariát Komise přijetí německého dopisu a zaevidoval oznámení návrhu zákona pod číslem N 194/02.

| (2) | Dopisem ze dne 23. července 2003, zaevidovaným pod číslem C 54/03, Komise informovala Spolkovou republiku Německo o tom, že se rozhodla, že v souvislosti s podporou zahájí řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 23. července 2003, zaevidovaným pod číslem C 54/03, Komise informovala Spolkovou republiku Německo o tom, že se rozhodla, že v souvislosti s podporou zahájí řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit dané řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit dané řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.

| (4) | Německé orgány odpověděly na dotazy vznesené Komisí předáním dvou sdělení, obě ze dne 22. srpna 2003, která byla zaevidována dne 1. září 2003 (A(03)28354). |
| --- | --- |

(4)

Německé orgány odpověděly na dotazy vznesené Komisí předáním dvou sdělení, obě ze dne 22. srpna 2003, která byla zaevidována dne 1. září 2003 (A(03)28354).

| (5) | Komise kromě toho obdržela 12 připomínek od zúčastněných stran. Předala je Spolkové republice Německo a poskytla jí možnost na tyto připomínky reagovat; připomínky Německa byly obdrženy dopisem ze dne 7. listopadu 2003, zaevidovaným dne 13. listopadu 2003 (A(03)34681). |
| --- | --- |

(5)

Komise kromě toho obdržela 12 připomínek od zúčastněných stran. Předala je Spolkové republice Německo a poskytla jí možnost na tyto připomínky reagovat; připomínky Německa byly obdrženy dopisem ze dne 7. listopadu 2003, zaevidovaným dne 13. listopadu 2003 (A(03)34681).

| (6) | Komise obdržela od německých orgánů dodatečné informace, které byly zaslány dne 23. října 2003 a zaevidovány dne 27. října 2003 (A(03)33102), dále informace zaslané dne 23. prosince 2003 a zaevidované dne 26. prosince 2003 (A(03)38579), zaslané dne 1. července 2004 a zaevidované dne 6. července 2004 (A(04)24123), zaslané dne 2. prosince 2004 a zaevidované v tentýž den, zaslané dne 25. ledna 2005 a zaevidované dne 28. ledna 2005, zaslané dne 14. července 2005 a zaevidované dne 28. července 2005 (A(05)19151) a zaslané dne 11. listopadu 2005 a zaevidované dne 14. listopadu 2005 (A(05)32154). |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela od německých orgánů dodatečné informace, které byly zaslány dne 23. října 2003 a zaevidovány dne 27. října 2003 (A(03)33102), dále informace zaslané dne 23. prosince 2003 a zaevidované dne 26. prosince 2003 (A(03)38579), zaslané dne 1. července 2004 a zaevidované dne 6. července 2004 (A(04)24123), zaslané dne 2. prosince 2004 a zaevidované v tentýž den, zaslané dne 25. ledna 2005 a zaevidované dne 28. ledna 2005, zaslané dne 14. července 2005 a zaevidované dne 28. července 2005 (A(05)19151) a zaslané dne 11. listopadu 2005 a zaevidované dne 14. listopadu 2005 (A(05)32154).

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1   Systém náhrady mýtného

| (7) | Dne 1. ledna 2005 zavedly německé orgány dálniční mýtné pro těžká nákladní vozidla, které se odvíjí od najetých kilometrů, a pevně stanovenou sazbu mýtného ve výši 12,4 centů za km. Sdělily Komisi svůj záměr zvýšit v blízké budoucnosti sazbu na 15 centů za km a zároveň zavést systém náhrady mýtného (dále jen „SNM“), aby silničním dopravcům poskytly (částečné) vyrovnání za nárůst celkových poplatků. Částka v rámci SNM sestává z roční jednorázové náhrady mýtného ve výši maximálně 2,6 centů za km. Náhrada mýtného však závisí na platbě určité částky spotřební daně za palivo koupené v Německu, která se prokáže předložením patřičných dokladů. Proti dokladu o platbě spotřební daně ve výši 8,6 centů za palivo zaplacené v Německu bude vyplacena náhrada ve výši 2,6 centů za km. |
| --- | --- |

(7)

Dne 1. ledna 2005 zavedly německé orgány dálniční mýtné pro těžká nákladní vozidla, které se odvíjí od najetých kilometrů, a pevně stanovenou sazbu mýtného ve výši 12,4 centů za km. Sdělily Komisi svůj záměr zvýšit v blízké budoucnosti sazbu na 15 centů za km a zároveň zavést systém náhrady mýtného (dále jen „SNM“), aby silničním dopravcům poskytly (částečné) vyrovnání za nárůst celkových poplatků. Částka v rámci SNM sestává z roční jednorázové náhrady mýtného ve výši maximálně 2,6 centů za km. Náhrada mýtného však závisí na platbě určité částky spotřební daně za palivo koupené v Německu, která se prokáže předložením patřičných dokladů. Proti dokladu o platbě spotřební daně ve výši 8,6 centů za palivo zaplacené v Německu bude vyplacena náhrada ve výši 2,6 centů za km.

2.2   Cíl opatření podpory

| (8) | Cílem tohoto opatření je stanovit sazbu mýtného za jeden kilometr a zároveň odpovídajícím způsobem zohlednit další dopravní platby silničních dopravců, na něž se na území podléhajícím německým zákonům vztahuje povinnost platit mýtné. Opatření zohledňuje skutečnost, že většina uživatelů již přispívá k úhradám nákladů na infrastrukturu tím, že platí daně (roční daň z motorových vozidel, daň z paliva), a usiluje o náhradu části těchto příspěvků těm uživatelům, kteří kromě stávajících poplatků platí v současné době i mýtné. Od 1. ledna 2005 je sazba mýtného stanovena na částku 12,4 centů za km. Plánované zvýšení o 2,6 centů za km, kterým má být dosaženo průměrné částky 15 centů za km, podle německých orgánů v plném rozsahu pokryje náklady na výstavbu, rozvoj a provoz příslušné infrastruktury ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (euroznámka) (4), zejména čl. 7 odst. 9 a 10 (5). Vzhledem ke zvýšení celkových poplatků silničních dopravců za infrastrukturu německé orgány navrhují, aby byl jakožto částečné vyrovnání zároveň zaveden systém náhrady. |
| --- | --- |

(8)

Cílem tohoto opatření je stanovit sazbu mýtného za jeden kilometr a zároveň odpovídajícím způsobem zohlednit další dopravní platby silničních dopravců, na něž se na území podléhajícím německým zákonům vztahuje povinnost platit mýtné. Opatření zohledňuje skutečnost, že většina uživatelů již přispívá k úhradám nákladů na infrastrukturu tím, že platí daně (roční daň z motorových vozidel, daň z paliva), a usiluje o náhradu části těchto příspěvků těm uživatelům, kteří kromě stávajících poplatků platí v současné době i mýtné. Od 1. ledna 2005 je sazba mýtného stanovena na částku 12,4 centů za km. Plánované zvýšení o 2,6 centů za km, kterým má být dosaženo průměrné částky 15 centů za km, podle německých orgánů v plném rozsahu pokryje náklady na výstavbu, rozvoj a provoz příslušné infrastruktury ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (euroznámka) (4), zejména čl. 7 odst. 9 a 10 (5). Vzhledem ke zvýšení celkových poplatků silničních dopravců za infrastrukturu německé orgány navrhují, aby byl jakožto částečné vyrovnání zároveň zaveden systém náhrady.

2.3   Částka podpory

| (9) | Náhrada mýtného ve výši 2,6 centů za km je výsledkem následujícího výpočtu, který vychází z rozhodnutí německých orgánů vyplatit vyrovnání ve výši 600 milionů EUR: uvážíme-li, že vozidla najedou celkem 22,7 miliard km ročně (vozidla o hmotnosti alespoň 12 tun), pak je mýtné ve výši 1 cent za km každoročně zdrojem příjmů ve výši 227 milionů EUR. Předpokládáme-li, že průměrná spotřeba je 30 litrů/100 km a spotřební daň z jednoho litru paliva činí 0,01 EUR, pak 1 cent spotřební daně znamená každoroční příjem ze spotřební daně ve výši 68 milionů EUR (6). Mýtné ve výši 1 cent za km je tudíž zdrojem stejných příjmů jako spotřební daň ve výši přibližně 3,3 centy za litr paliva (7). Z rozhodnutí poskytnout náhradu ve výši 600 milionů EUR tedy vyplývá náhrada ve výši přibližně 2,6 centů mýtného poplatku za km (8). Aby byli dopravci pro tuto náhradu způsobilí, musí předložit doklad o platbě spotřební daně ve výši 8,6 (9) centů za litr paliva. |
| --- | --- |

(9)

Náhrada mýtného ve výši 2,6 centů za km je výsledkem následujícího výpočtu, který vychází z rozhodnutí německých orgánů vyplatit vyrovnání ve výši 600 milionů EUR: uvážíme-li, že vozidla najedou celkem 22,7 miliard km ročně (vozidla o hmotnosti alespoň 12 tun), pak je mýtné ve výši 1 cent za km každoročně zdrojem příjmů ve výši 227 milionů EUR. Předpokládáme-li, že průměrná spotřeba je 30 litrů/100 km a spotřební daň z jednoho litru paliva činí 0,01 EUR, pak 1 cent spotřební daně znamená každoroční příjem ze spotřební daně ve výši 68 milionů EUR (6). Mýtné ve výši 1 cent za km je tudíž zdrojem stejných příjmů jako spotřební daň ve výši přibližně 3,3 centy za litr paliva (7). Z rozhodnutí poskytnout náhradu ve výši 600 milionů EUR tedy vyplývá náhrada ve výši přibližně 2,6 centů mýtného poplatku za km (8). Aby byli dopravci pro tuto náhradu způsobilí, musí předložit doklad o platbě spotřební daně ve výši 8,6 (9) centů za litr paliva.

| (10) | Jelikož se má za to, že celková částka snížení plánovaného v rámci systému náhrady mýtného činí 600 milionů EUR ročně, odpovídá toto vyrovnání snížení celkových příjmů z mýtného ve výši 3,4 miliardy EUR ročně přibližně o 17,6 %. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož se má za to, že celková částka snížení plánovaného v rámci systému náhrady mýtného činí 600 milionů EUR ročně, odpovídá toto vyrovnání snížení celkových příjmů z mýtného ve výši 3,4 miliardy EUR ročně přibližně o 17,6 %.

2.4   Doba trvání

| (11) | Navrhovaný systém náhrady mýtného není časově omezen. Německé orgány nicméně podotýkají, že pokud by Komise takovouto podmínku vyžadovala, mohou zákonnou vyhlášku změnit a zavést systém s časovým omezením. |
| --- | --- |

(11)

Navrhovaný systém náhrady mýtného není časově omezen. Německé orgány nicméně podotýkají, že pokud by Komise takovouto podmínku vyžadovala, mohou zákonnou vyhlášku změnit a zavést systém s časovým omezením.

2.5   Příjemci

| (12) | Příjemci náhrady v rámci SNM jsou všichni silniční dopravci nebo majitelé nákladních vozidel, a to bez ohledu na státní příslušnost či místo bydliště, kteří využívají německé dálnice a hmotnost jejich vozidel je alespoň 12 tun. Náhrada mýtného však závisí na platbě spotřební daně z paliva koupeného v Německu. |
| --- | --- |

(12)

Příjemci náhrady v rámci SNM jsou všichni silniční dopravci nebo majitelé nákladních vozidel, a to bez ohledu na státní příslušnost či místo bydliště, kteří využívají německé dálnice a hmotnost jejich vozidel je alespoň 12 tun. Náhrada mýtného však závisí na platbě spotřební daně z paliva koupeného v Německu.

2.6   Právní základ

| (13) | SNM vychází z článku 1 Zákona o uložení dálničních poplatků, které se odvíjejí od najetých kilometrů, těžkým nákladním vozidlům, přijatého vládou dne 22. března 2002 (dále jen „zákon“). Zákon byl podepsán dne 5. dubna 2002 a dne 11. dubna 2002 (10) byl zveřejněn ve Spolkové sbírce zákonů (Bundesgesetzblatt). |
| --- | --- |

(13)

SNM vychází z článku 1 Zákona o uložení dálničních poplatků, které se odvíjejí od najetých kilometrů, těžkým nákladním vozidlům, přijatého vládou dne 22. března 2002 (dále jen „zákon“). Zákon byl podepsán dne 5. dubna 2002 a dne 11. dubna 2002 (10) byl zveřejněn ve Spolkové sbírce zákonů (Bundesgesetzblatt).

| (14) | Oddíl 3 odst. 2 čl. 1 zákona zmocňuje vládu k tomu, aby se souhlasem spolkové rady a s ohledem na počet náprav a emisní třídu vozidel prostřednictvím zákonné vyhlášky stanovila sazbu mýtného za kilometr. Oddíl 3 odst. 3 zmocňuje německou vládu k tomu, aby stanovila sazbu mýtného za jeden kilometr a zároveň odpovídajícím způsobem zohlednila další dopravní platby stran, na něž se na území podléhajícím německým zákonům vztahuje na základě zákonné vyhlášky povinnost platit mýtné. |
| --- | --- |

(14)

Oddíl 3 odst. 2 čl. 1 zákona zmocňuje vládu k tomu, aby se souhlasem spolkové rady a s ohledem na počet náprav a emisní třídu vozidel prostřednictvím zákonné vyhlášky stanovila sazbu mýtného za kilometr. Oddíl 3 odst. 3 zmocňuje německou vládu k tomu, aby stanovila sazbu mýtného za jeden kilometr a zároveň odpovídajícím způsobem zohlednila další dopravní platby stran, na něž se na území podléhajícím německým zákonům vztahuje na základě zákonné vyhlášky povinnost platit mýtné.

| (15) | Pokud jde o SNM, spolková vláda Německa navrhuje, aby byl do stávající „zákonné vyhlášky, kterou se stanoví sazba mýtného pro těžká nákladní vozidla“ ze dne 24. června 2003 (11), zařazen nový oddíl. Návrh vychází z čl. 1, oddílu 3 odst. 3 zákona. Německá vláda potvrdila, že zákonnou vyhlášku změní pouze tehdy, pokud Komise v souvislosti se SNM učiní kladné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o SNM, spolková vláda Německa navrhuje, aby byl do stávající „zákonné vyhlášky, kterou se stanoví sazba mýtného pro těžká nákladní vozidla“ ze dne 24. června 2003 (11), zařazen nový oddíl. Návrh vychází z čl. 1, oddílu 3 odst. 3 zákona. Německá vláda potvrdila, že zákonnou vyhlášku změní pouze tehdy, pokud Komise v souvislosti se SNM učiní kladné rozhodnutí.

2.7   Technické aspekty dokladu o platbě spotřební daně

| (16) | Hlavní složkou žádosti o náhradu mýtného je doklad o platbě spotřební daně v Německu. Doklad o platbě sestává z předložení příslušných účtů z čerpacích stanic nebo dokladů o platbě paliva kreditní kartou společnosti v Německu, přičemž je v každém případě uvedena poznávací značka vozidla, na které se povinnost platit mýtné vztahuje. Doklad o platbě spotřební daně z paliva v Německu se rovněž předloží v souladu s aktuálním zněním zákona o dani z minerálních olejů ze dne 21. prosince 1992 (12). |
| --- | --- |

(16)

Hlavní složkou žádosti o náhradu mýtného je doklad o platbě spotřební daně v Německu. Doklad o platbě sestává z předložení příslušných účtů z čerpacích stanic nebo dokladů o platbě paliva kreditní kartou společnosti v Německu, přičemž je v každém případě uvedena poznávací značka vozidla, na které se povinnost platit mýtné vztahuje. Doklad o platbě spotřební daně z paliva v Německu se rovněž předloží v souladu s aktuálním zněním zákona o dani z minerálních olejů ze dne 21. prosince 1992 (12).

| (17) | Mýtné se sníží pouze tehdy, je-li předložen doklad o tom, že mýtné i spotřební daň byly zaplaceny ve stejném kalendářním roce. Celková částka náhrady mýtného nashromážděná v určitém kalendářním roce (kladný zůstatek mýtného) se zpravidla odečte od mýtného dluhu, který vozidlu, které je povinno mýtné platit, vznikne v nadcházejícím roce. Strana, na kterou se vztahuje povinnost platit mýtné, musí žádost o náhradu mýtného pro konkrétní vozidlo předložit nejpozději do 31. března následujícího roku spolkovému úřadu pro nákladní dopravu, což je subjekt pověřený uplatňováním zákona a odpovědný za monitorování a řešení případů porušení práva. |
| --- | --- |

(17)

Mýtné se sníží pouze tehdy, je-li předložen doklad o tom, že mýtné i spotřební daň byly zaplaceny ve stejném kalendářním roce. Celková částka náhrady mýtného nashromážděná v určitém kalendářním roce (kladný zůstatek mýtného) se zpravidla odečte od mýtného dluhu, který vozidlu, které je povinno mýtné platit, vznikne v nadcházejícím roce. Strana, na kterou se vztahuje povinnost platit mýtné, musí žádost o náhradu mýtného pro konkrétní vozidlo předložit nejpozději do 31. března následujícího roku spolkovému úřadu pro nákladní dopravu, což je subjekt pověřený uplatňováním zákona a odpovědný za monitorování a řešení případů porušení práva.

| (18) | Pokud však v následujícím roce nelze kladný zůstatek mýtného odečíst od mýtného dluhu, bude na žádost vyplacen. Žádost musí být nejpozději do 31. března nadcházejícího roku předložena spolkovému úřadu pro nákladní dopravu. |
| --- | --- |

(18)

Pokud však v následujícím roce nelze kladný zůstatek mýtného odečíst od mýtného dluhu, bude na žádost vyplacen. Žádost musí být nejpozději do 31. března nadcházejícího roku předložena spolkovému úřadu pro nákladní dopravu.

2.8   Důvody pro zahájení řízení

| (19) | Dne 23. července 2003 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení na základě těchto důvodů:






  a) | Komise vyjádřila pochybnosti o nutnosti plánovaného nahrazení původně stanovené sazby mýtného systémem vyšších sazeb v kombinaci s náhradou mýtného. Německo bylo proto požádáno, aby uvedlo veškeré důvody, které od data zavedení vyvažují vyšší administrativní zátěž oproti původnímu používanému systému. |
| --- | --- | --- |

(19)

Dne 23. července 2003 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení na základě těchto důvodů:

a)

Komise vyjádřila pochybnosti o nutnosti plánovaného nahrazení původně stanovené sazby mýtného systémem vyšších sazeb v kombinaci s náhradou mýtného. Německo bylo proto požádáno, aby uvedlo veškeré důvody, které od data zavedení vyvažují vyšší administrativní zátěž oproti původnímu používanému systému.

| b) | Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o tom, zda by opatření ve skutečnosti nediskriminovalo zahraniční silniční dopravce. Německé orgány byly proto požádány, aby poskytly všechny nezbytné informace o tom, proč by opatření mělo být považováno za nediskriminační. |
| --- | --- |

b)

Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o tom, zda by opatření ve skutečnosti nediskriminovalo zahraniční silniční dopravce. Německé orgány byly proto požádány, aby poskytly všechny nezbytné informace o tom, proč by opatření mělo být považováno za nediskriminační.

| c) | Kromě toho Komise uvedla, že je nutné vyjasnit dopad systému náhrady na životní prostředí, protože nepříznivý dopad na životní prostředí by mohl být v rozporu se společným zájmem. Komise proto vyzvala Německo, aby k této otázce poskytlo další informace. |
| --- | --- |

c)

Kromě toho Komise uvedla, že je nutné vyjasnit dopad systému náhrady na životní prostředí, protože nepříznivý dopad na životní prostředí by mohl být v rozporu se společným zájmem. Komise proto vyzvala Německo, aby k této otázce poskytlo další informace.

| d) | Komise rovněž nebyla schopna dojít k závěru, že systém mýtného jako takový splňuje podmínky směrnice 1999/62/ES a že je v souladu s článkem 28 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

d)

Komise rovněž nebyla schopna dojít k závěru, že systém mýtného jako takový splňuje podmínky směrnice 1999/62/ES a že je v souladu s článkem 28 Smlouvy o ES.

| e) | Kromě toho Komise kritizovala skutečnost, že není k dispozici dostatek informací o příslušném právním základu pro případné provedení systému náhrady mýtného, a tudíž požádala německé orgány, aby Komisi poskytly např. návrh nové zákonné vyhlášky na základě oddílu 3 odst. 3 čl. 1 zákona. |
| --- | --- |

e)

Kromě toho Komise kritizovala skutečnost, že není k dispozici dostatek informací o příslušném právním základu pro případné provedení systému náhrady mýtného, a tudíž požádala německé orgány, aby Komisi poskytly např. návrh nové zákonné vyhlášky na základě oddílu 3 odst. 3 čl. 1 zákona.

| f) | Komise rovněž požadovala podrobnější vysvětlení, zda systém náhrady mýtného spadá do působnosti formálního postupu, jak je stanoven v čl. 8 odst. 4 směrnice Rady 92/81/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z minerálních olejů (13). Z toho důvodu byly německé orgány požádány, aby vysvětlily, proč nebyl režim podpory oznámen postupem podle směrnice 92/81/EHS. |
| --- | --- |

f)

Komise rovněž požadovala podrobnější vysvětlení, zda systém náhrady mýtného spadá do působnosti formálního postupu, jak je stanoven v čl. 8 odst. 4 směrnice Rady 92/81/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z minerálních olejů (13). Z toho důvodu byly německé orgány požádány, aby vysvětlily, proč nebyl režim podpory oznámen postupem podle směrnice 92/81/EHS.

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (20) | V rámci formálního zahájení řízení obdržela Komise 12 příspěvků od třetích stran, z nichž 10 bylo od evropských sdružení (14) a 2 od členských států (15). Z toho 10 příspěvků s opatřením nesouhlasí a 2 příspěvky uvádějí důvody ve prospěch režimu podpory (16). |
| --- | --- |

(20)

V rámci formálního zahájení řízení obdržela Komise 12 příspěvků od třetích stran, z nichž 10 bylo od evropských sdružení (14) a 2 od členských států (15). Z toho 10 příspěvků s opatřením nesouhlasí a 2 příspěvky uvádějí důvody ve prospěch režimu podpory (16).

3.1   Tvrzení proti systému náhrady

3.1.1   Skutečná diskriminace zahraničních silničních dopravců

3.1.1.1   Diskriminace zahraničních silničních dopravců způsobená odlišnou úrovní spotřebních daní ve členských státech (17)

| (21) | Velký počet zúčastněných stran tvrdí, že systém náhrady nebude v praxi fungovat spravedlivě a nezávisle na státní příslušnosti silničních dopravců, a to vzhledem k odlišným úrovním spotřebních daní ve členských státech. Zejména se zdá, že systém náhrady je skutečně diskriminační, jelikož silniční dopravci, kteří nejsou z Německa, nekoupí z důvodu vysoké spotřební daně z paliva pohonné hmoty v Německu, a tudíž nebudou mít nárok na náhradu v rámci SNM. |
| --- | --- |

(21)

Velký počet zúčastněných stran tvrdí, že systém náhrady nebude v praxi fungovat spravedlivě a nezávisle na státní příslušnosti silničních dopravců, a to vzhledem k odlišným úrovním spotřebních daní ve členských státech. Zejména se zdá, že systém náhrady je skutečně diskriminační, jelikož silniční dopravci, kteří nejsou z Německa, nekoupí z důvodu vysoké spotřební daně z paliva pohonné hmoty v Německu, a tudíž nebudou mít nárok na náhradu v rámci SNM.

3.1.1.2   Diskriminace zahraničních silničních dopravců, neboť opatření považované za snížení daně za využívání infrastruktury (mýtné) zvýhodňuje německé společnosti (18)

| (22) | Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že opatření jakožto snížení daně za užívání infrastruktury zvýhodňuje německé silniční dopravce, jelikož neněmečtí dopravci nekoupí pohonné hmoty v Německu z důvodu vysoké spotřební daně z paliva. V důsledku toho zaplatí zahraniční silniční dopravci vyšší poplatek za infrastrukturu (tj. plnou částku) než němečtí silniční dopravci, kteří takovýto systém náhrady využívají a ve skutečnosti platí „snížený“ poplatek za infrastrukturu. |
| --- | --- |

(22)

Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že opatření jakožto snížení daně za užívání infrastruktury zvýhodňuje německé silniční dopravce, jelikož neněmečtí dopravci nekoupí pohonné hmoty v Německu z důvodu vysoké spotřební daně z paliva. V důsledku toho zaplatí zahraniční silniční dopravci vyšší poplatek za infrastrukturu (tj. plnou částku) než němečtí silniční dopravci, kteří takovýto systém náhrady využívají a ve skutečnosti platí „snížený“ poplatek za infrastrukturu.

3.1.1.3   Diskriminace zahraničních silničních dopravců z důvodu skutečnosti, že opatření vede k částečnému vyrovnání rozdílu mezi cenami paliva v Německu a jiných zemích (19)

| (23) | Některé zúčastněné stany uvedly, že v důsledku opatření podpory budou němečtí silniční dopravci moci snížit úroveň cen nákladní dopravy. Tím budou znevýhodněny společnosti, které zajišťují nákladní dopravu na dlouhé vzdálenosti. Proto bude opatření podpory nepřímo diskriminovat neněmecké silniční dopravce. |
| --- | --- |

(23)

Některé zúčastněné stany uvedly, že v důsledku opatření podpory budou němečtí silniční dopravci moci snížit úroveň cen nákladní dopravy. Tím budou znevýhodněny společnosti, které zajišťují nákladní dopravu na dlouhé vzdálenosti. Proto bude opatření podpory nepřímo diskriminovat neněmecké silniční dopravce.

3.1.1.4   Diskriminace zahraničních silničních dopravců z důvodu skutečnosti, že musí nadměrně přispívat k harmonizaci daně z minerálních olejů (20)

| (24) | Kromě toho třetí strany tvrdí, že zvýšení mýtného ze 12,4 centů za km na 15 centů za km, které je nutné k financování vyrovnávacího opatření, bude financováno všemi silničními dopravci včetně těch, kteří nebudou moci systém náhrady mýtného využít. Z toho důvodu budou muset neněmečtí silniční dopravci platit vyšší sazby mýtného, aby financovali harmonizaci daně z minerálních olejů plánovanou německými orgány. Jelikož zúčastněné strany považují tuto skutečnost za neodůvodněnou, zastávají názor, že opatření je diskriminační. |
| --- | --- |

(24)

Kromě toho třetí strany tvrdí, že zvýšení mýtného ze 12,4 centů za km na 15 centů za km, které je nutné k financování vyrovnávacího opatření, bude financováno všemi silničními dopravci včetně těch, kteří nebudou moci systém náhrady mýtného využít. Z toho důvodu budou muset neněmečtí silniční dopravci platit vyšší sazby mýtného, aby financovali harmonizaci daně z minerálních olejů plánovanou německými orgány. Jelikož zúčastněné strany považují tuto skutečnost za neodůvodněnou, zastávají názor, že opatření je diskriminační.

3.1.1.5   Diskriminace zahraničních čerpacích stanic, zejména v regionech sousedících s územím Německa (21)

| (25) | Zúčastněné strany jsou přesvědčeny, že SNM není pobídkou ke zlepšení dopravní infrastruktury, představuje však pobídku pro čerpání pohonných hmot v Německu. V důsledku toho systém náhrady zvýhodní německé čerpací stanice na úkor čerpacích stanic mimo Německo. Z toho důvodu se opatření týkající se náhrady rovněž diskriminačním způsobem dotkne čerpacích stanic mimo Německo. |
| --- | --- |

(25)

Zúčastněné strany jsou přesvědčeny, že SNM není pobídkou ke zlepšení dopravní infrastruktury, představuje však pobídku pro čerpání pohonných hmot v Německu. V důsledku toho systém náhrady zvýhodní německé čerpací stanice na úkor čerpacích stanic mimo Německo. Z toho důvodu se opatření týkající se náhrady rovněž diskriminačním způsobem dotkne čerpacích stanic mimo Německo.

3.1.1.6   Diskriminace jiných členských států z důvodu skutečnosti, že utrpí ztráty na dani z příjmu (22)

| (26) | V důsledku toho předložily zúčastněné strany další argument, podle něhož jiné členské státy, např. v sousedních regionech, utrpí ztrátu na dani z příjmu, jelikož na jejich území budou dopravci kupovat menší množství paliva. |
| --- | --- |

(26)

V důsledku toho předložily zúčastněné strany další argument, podle něhož jiné členské státy, např. v sousedních regionech, utrpí ztrátu na dani z příjmu, jelikož na jejich území budou dopravci kupovat menší množství paliva.

3.1.1.7   Diskriminace vozidel o hmotnosti nižší než 12 tun, jelikož náhrada má ve skutečnosti tentýž účinek jako snížení daně z minerálních olejů (23)

| (27) | Jelikož je opatření vnímáno jako nepřímé snížení spotřební daně, některé zúčastněné strany tvrdí, že diskriminuje spotřebitele paliva, kteří využívají německé dálnice a jejichž vozidla mají hmotnost nižší než 12 tun. |
| --- | --- |

(27)

Jelikož je opatření vnímáno jako nepřímé snížení spotřební daně, některé zúčastněné strany tvrdí, že diskriminuje spotřebitele paliva, kteří využívají německé dálnice a jejichž vozidla mají hmotnost nižší než 12 tun.

3.1.1.8   Rozdíl v daňové zátěži nemůže sám o sobě být důvodem k udělení státní podpory (24)

| (28) | Další tvrzení předložené třetími stranami souvisí s rozhodnutím Soudního dvora o italském režimu podpory, který byl tvořen systémem daňových dobropisů pro italské silniční dopravce a stanovil, že dopravním společnostem usazeným v jiných členských státech je vyplácena vyrovnávací platba odvíjející se od odhadované spotřeby nafty nutné k překonání italského území. Soudní dvůr potvrdil rozhodnutí Komise, podle něhož je Italská republika povinna získat udělenou podporu zpět. Z toho důvodu zastávají zúčastněné strany názor, že obdobně jako v případě Itálie nemůže být rozdíl v dani z minerálních olejů sám o sobě důvodem k udělení státní podpory (25). |
| --- | --- |

(28)

Další tvrzení předložené třetími stranami souvisí s rozhodnutím Soudního dvora o italském režimu podpory, který byl tvořen systémem daňových dobropisů pro italské silniční dopravce a stanovil, že dopravním společnostem usazeným v jiných členských státech je vyplácena vyrovnávací platba odvíjející se od odhadované spotřeby nafty nutné k překonání italského území. Soudní dvůr potvrdil rozhodnutí Komise, podle něhož je Italská republika povinna získat udělenou podporu zpět. Z toho důvodu zastávají zúčastněné strany názor, že obdobně jako v případě Itálie nemůže být rozdíl v dani z minerálních olejů sám o sobě důvodem k udělení státní podpory (25).

3.1.2   Diskriminace zahraničních silničních dopravců z důvodu specifických mechanismů náhrady nebo administrativní zátěže (26)

| (29) | Za prvé, zdá se, že náhrada nesouvisí se skutečným užíváním německých dálnic, jelikož v systému náhrady budou podle třetích stran přijímány účty ze všech čerpacích stanic bez ohledu na to, zda vozidlo využilo německé dálnice či jiné silnice. Tím budou zvýhodněni především němečtí silniční dopravci, kteří využívají kombinovaný vozový park s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun. |
| --- | --- |

(29)

Za prvé, zdá se, že náhrada nesouvisí se skutečným užíváním německých dálnic, jelikož v systému náhrady budou podle třetích stran přijímány účty ze všech čerpacích stanic bez ohledu na to, zda vozidlo využilo německé dálnice či jiné silnice. Tím budou zvýhodněni především němečtí silniční dopravci, kteří využívají kombinovaný vozový park s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun.

| (30) | Za druhé, třetí strany zastávají názor, že toto opatření bude mít diskriminační účinek, jelikož celková částka náhrady mýtného nashromážděná během jednoho kalendářního roku může být odečtena od mýtného dluhu vzniklého v nadcházejícím roce. Tento mechanismus platby zvýhodňuje německé silniční dopravce před silničními dopravci z jiných zemí, kteří německé dálnice využívají jenom příležitostně. |
| --- | --- |

(30)

Za druhé, třetí strany zastávají názor, že toto opatření bude mít diskriminační účinek, jelikož celková částka náhrady mýtného nashromážděná během jednoho kalendářního roku může být odečtena od mýtného dluhu vzniklého v nadcházejícím roce. Tento mechanismus platby zvýhodňuje německé silniční dopravce před silničními dopravci z jiných zemí, kteří německé dálnice využívají jenom příležitostně.

| (31) | Za třetí, zúčastněné strany tvrdí, že opatření není slučitelné se směrnicí 1999/62/ES, jelikož systém náhrady vytváří jazykové a administrativní překážky a povede k tomu, že řada zahraničních, a to zejména příležitostných uživatelů, o náhradu mýtného nepožádá. |
| --- | --- |

(31)

Za třetí, zúčastněné strany tvrdí, že opatření není slučitelné se směrnicí 1999/62/ES, jelikož systém náhrady vytváří jazykové a administrativní překážky a povede k tomu, že řada zahraničních, a to zejména příležitostných uživatelů, o náhradu mýtného nepožádá.

| (32) | Zúčastněné strany dále poukazují na určité praktické aspekty mýtného systému (např. neexistence palubních jednotek), které mohou mít podle jejich názoru nepřímý dopad na vlastní opatření podpory. |
| --- | --- |

(32)

Zúčastněné strany dále poukazují na určité praktické aspekty mýtného systému (např. neexistence palubních jednotek), které mohou mít podle jejich názoru nepřímý dopad na vlastní opatření podpory.

3.1.3   Porušení směrnice 92/81/EHS o harmonizaci struktury spotřebních daní z minerálních olejů (27)

| (33) | Řada třetích stran tvrdí, že systém náhrady nepřímo snižuje spotřební daně, a tudíž v případě, že nejsou dodržena zvláštní procesní pravidla, např. čl. 8 odst. 4 o oznamovacím postupu, porušuje směrnici 92/81/EHS (28). |
| --- | --- |

(33)

Řada třetích stran tvrdí, že systém náhrady nepřímo snižuje spotřební daně, a tudíž v případě, že nejsou dodržena zvláštní procesní pravidla, např. čl. 8 odst. 4 o oznamovacím postupu, porušuje směrnici 92/81/EHS (28).

3.1.4   Nepříznivý dopad na životní prostředí (29)

| (34) | Rovněž je třeba podotknout, že jedna ze zúčastněných stran tvrdí, že opatření podněcuje spotřebu paliva, jelikož částka náhrady přímo závisí na množství spotřebovaného paliva. V důsledku této skutečnosti by opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

(34)

Rovněž je třeba podotknout, že jedna ze zúčastněných stran tvrdí, že opatření podněcuje spotřebu paliva, jelikož částka náhrady přímo závisí na množství spotřebovaného paliva. V důsledku této skutečnosti by opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství.

3.1.5   Dodatečné argumenty týkající se systému mýtného

| (35) | Zúčastněné strany, které s opatřením nesouhlasí, kromě toho kritizují systém mýtného jako takový, aniž by mnohdy činily rozdíl mezi mýtným a systémem náhrady mýtného. Pokud jde o mýtné, vznesly zúčastněné strany tyto připomínky: |
| --- | --- |

(35)

Zúčastněné strany, které s opatřením nesouhlasí, kromě toho kritizují systém mýtného jako takový, aniž by mnohdy činily rozdíl mezi mýtným a systémem náhrady mýtného. Pokud jde o mýtné, vznesly zúčastněné strany tyto připomínky:

| (36) | Skutečnost, že zvýšené mýtné je vybíráno pouze od vozidel, jejichž hmotnost přesahuje 12 tun, je diskriminační, neboť je tak zpoplatněna především mezinárodní nákladní doprava a nepřímo zvýhodněna vnitrostátní nákladní doprava vozidly o hmotnosti nižší než 12 tun (30). V tomto ohledu odkazují zúčastněné strany na řadu případů Soudního dvora (31). |
| --- | --- |

(36)

Skutečnost, že zvýšené mýtné je vybíráno pouze od vozidel, jejichž hmotnost přesahuje 12 tun, je diskriminační, neboť je tak zpoplatněna především mezinárodní nákladní doprava a nepřímo zvýhodněna vnitrostátní nákladní doprava vozidly o hmotnosti nižší než 12 tun (30). V tomto ohledu odkazují zúčastněné strany na řadu případů Soudního dvora (31).

| (37) | Podle zúčastněných stran porušuje systém mýtného směrnici 1999/62/ES, zejména čl. 7 odst. 4 uvedené směrnice, jelikož je mýtné považováno za diskriminační na základě státní příslušnosti dopravce nebo místa původu či určení vozidla (32). |
| --- | --- |

(37)

Podle zúčastněných stran porušuje systém mýtného směrnici 1999/62/ES, zejména čl. 7 odst. 4 uvedené směrnice, jelikož je mýtné považováno za diskriminační na základě státní příslušnosti dopravce nebo místa původu či určení vozidla (32).

| (38) | Praktické potíže (33) spojené se systémem mýtného znevýhodňují neněmecké silniční dopravce. Nedostatek účinných alternativ k instalaci palubní jednotky rovněž porušuje čl. 7 odst. 5 směrnice 1999/62/ES. |
| --- | --- |

(38)

Praktické potíže (33) spojené se systémem mýtného znevýhodňují neněmecké silniční dopravce. Nedostatek účinných alternativ k instalaci palubní jednotky rovněž porušuje čl. 7 odst. 5 směrnice 1999/62/ES.

| (39) | Zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, pokud jde o částku mýtného a její soulad s čl. 7 odst. 9 směrnice o euroznámce (34). Jelikož se zdá, že náklady na výstavbu dálnic v Německu jsou většinou amortizované, měl by se výpočet nákladů opírat především o náklady na provoz a rozvoj příslušných sítí infrastruktury. Kromě toho některé strany tvrdí, že je systém mýtného diskriminační, jelikož mýtné bude vybíráno v rozsahu 100 % od těžkých nákladních vozidel o hmotnosti nejméně 12 tun, ačkoli podle informací poskytnutých německými orgány způsobují pouze 45 % nákladů. Zdá se, že výjimka pro soukromá vozidla sloužící pro účely cestovního ruchu je rovněž diskriminační. Kromě toho se uvádí, že průměrná sazba mýtného ve výši 12,4 centů za km je příliš vysoká. Zdá se, že Německo využívá vyšší sazbu mýtného ke křížovému dotování jiných způsobů dopravy, čímž porušuje jak zásadu, že platí uživatel, tak i čl. 9 odst. 2 směrnice 1999/92/ES. |
| --- | --- |

(39)

Zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, pokud jde o částku mýtného a její soulad s čl. 7 odst. 9 směrnice o euroznámce (34). Jelikož se zdá, že náklady na výstavbu dálnic v Německu jsou většinou amortizované, měl by se výpočet nákladů opírat především o náklady na provoz a rozvoj příslušných sítí infrastruktury. Kromě toho některé strany tvrdí, že je systém mýtného diskriminační, jelikož mýtné bude vybíráno v rozsahu 100 % od těžkých nákladních vozidel o hmotnosti nejméně 12 tun, ačkoli podle informací poskytnutých německými orgány způsobují pouze 45 % nákladů. Zdá se, že výjimka pro soukromá vozidla sloužící pro účely cestovního ruchu je rovněž diskriminační. Kromě toho se uvádí, že průměrná sazba mýtného ve výši 12,4 centů za km je příliš vysoká. Zdá se, že Německo využívá vyšší sazbu mýtného ke křížovému dotování jiných způsobů dopravy, čímž porušuje jak zásadu, že platí uživatel, tak i čl. 9 odst. 2 směrnice 1999/92/ES.

| (40) | Kromě toho z řady argumentů vyplývá, že německý systém mýtného je pravděpodobně v rozporu se 17. bodem odůvodnění směrnice 1999/62/ES, neboť vytvoří umělé překážky, naruší hospodářskou soutěž v Evropě a může se odchýlit od harmonizovaného evropského modelu zpoplatnění infrastruktury, který zaručuje interoperabilitu. |
| --- | --- |

(40)

Kromě toho z řady argumentů vyplývá, že německý systém mýtného je pravděpodobně v rozporu se 17. bodem odůvodnění směrnice 1999/62/ES, neboť vytvoří umělé překážky, naruší hospodářskou soutěž v Evropě a může se odchýlit od harmonizovaného evropského modelu zpoplatnění infrastruktury, který zaručuje interoperabilitu.

| (41) | Zdá se, že německý zákon, který nové mýtné zavádí, je diskriminační na úkor neněmeckých silničních dopravců, pokud jde o emisní třídy vozidel. |
| --- | --- |

(41)

Zdá se, že německý zákon, který nové mýtné zavádí, je diskriminační na úkor neněmeckých silničních dopravců, pokud jde o emisní třídy vozidel.

| (42) | Kromě toho bylo podotknuto, že systém mýtného porušuje další ustanovení Smlouvy, např. články 28, 97, 90 a 92 (35). |
| --- | --- |

(42)

Kromě toho bylo podotknuto, že systém mýtného porušuje další ustanovení Smlouvy, např. články 28, 97, 90 a 92 (35).

3.2   Tvrzení ve prospěch systému náhrady

| (43) | Podle různých tvrzení je podpora nezbytná v zájmu Společenství a z následujících důvodů je v souladu se zásadou proporcionality: bílá kniha Komise o dopravní politice (36), jakož i nový článek 7b nového návrhu směrnice o euroznámce (37), umožňují poskytnout finanční vyrovnání dopravním uživatelům, jimž jsou uloženy poplatky za užívání infrastruktury, aby se zabránilo celkovému nárůstu daní. Opatření samo o sobě daň z minerálních olejů nesnižuje. Spotřební daň slouží pouze jako referenční údaj pro výpočet náhrady mýtného. Kromě toho lze prokázat, že příjmy z daně z minerálních olejů v Německu klesají, neboť je v Německu nakupováno nižší množství pohonných hmot. Systém náhrady je tudíž považován za nezbytné opatření k tomu, aby bylo celkové zvýšení poplatků přiměřené, což je rovněž v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(43)

Podle různých tvrzení je podpora nezbytná v zájmu Společenství a z následujících důvodů je v souladu se zásadou proporcionality: bílá kniha Komise o dopravní politice (36), jakož i nový článek 7b nového návrhu směrnice o euroznámce (37), umožňují poskytnout finanční vyrovnání dopravním uživatelům, jimž jsou uloženy poplatky za užívání infrastruktury, aby se zabránilo celkovému nárůstu daní. Opatření samo o sobě daň z minerálních olejů nesnižuje. Spotřební daň slouží pouze jako referenční údaj pro výpočet náhrady mýtného. Kromě toho lze prokázat, že příjmy z daně z minerálních olejů v Německu klesají, neboť je v Německu nakupováno nižší množství pohonných hmot. Systém náhrady je tudíž považován za nezbytné opatření k tomu, aby bylo celkové zvýšení poplatků přiměřené, což je rovněž v zájmu Společenství.

| (44) | Opatření podpory zřetelně dodržuje zásadu nediskriminace, jelikož toto opatření mohou využít němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Jedna zúčastněná strana je přesvědčena, že pakliže k nějaké diskriminaci dochází, je důsledkem nečinnosti Rady, která otázku harmonizace opomíjí již od roku 1985. Vzhledem k této nedostatečné harmonizaci spotřebních daní by SNM pouze pomohl neutralizovat nevýhody, jimž němečtí silniční dopravci čelí. V této souvislosti lze prokázat, že německý podíl na nákladu přepraveném přes hranice v rámci silniční dopravy trvale klesal ze 39,0 % v roce 1985 na 21,6 % v roce 2002. Kromě toho se přeshraniční silniční doprava stává dominantní: v roce 2015 bude více než polovina veškeré dopravy na německých dálnicích tvořena přeshraniční nákladní dopravou. Rovněž je zmiňováno, že by k diskriminaci došlo pouze v případě, že by dopravci, jejichž společnost není zapsána do rejstříku v Německu, měli vyšší výdaje nebo by v souvislosti s náhradou museli nést větší administrativní zátěž než němečtí silniční dopravci, čemuž tak není. |
| --- | --- |

(44)

Opatření podpory zřetelně dodržuje zásadu nediskriminace, jelikož toto opatření mohou využít němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Jedna zúčastněná strana je přesvědčena, že pakliže k nějaké diskriminaci dochází, je důsledkem nečinnosti Rady, která otázku harmonizace opomíjí již od roku 1985. Vzhledem k této nedostatečné harmonizaci spotřebních daní by SNM pouze pomohl neutralizovat nevýhody, jimž němečtí silniční dopravci čelí. V této souvislosti lze prokázat, že německý podíl na nákladu přepraveném přes hranice v rámci silniční dopravy trvale klesal ze 39,0 % v roce 1985 na 21,6 % v roce 2002. Kromě toho se přeshraniční silniční doprava stává dominantní: v roce 2015 bude více než polovina veškeré dopravy na německých dálnicích tvořena přeshraniční nákladní dopravou. Rovněž je zmiňováno, že by k diskriminaci došlo pouze v případě, že by dopravci, jejichž společnost není zapsána do rejstříku v Německu, měli vyšší výdaje nebo by v souvislosti s náhradou museli nést větší administrativní zátěž než němečtí silniční dopravci, čemuž tak není.

| (45) | Třetí strany rovněž uvedly, že opatření podpory nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož náhrada ve výši 600 milionů EUR ročně odpovídá 17,6 % dodatečných nákladů spojených s poplatky na infrastrukturu. |
| --- | --- |

(45)

Třetí strany rovněž uvedly, že opatření podpory nenarušuje hospodářskou soutěž, jelikož náhrada ve výši 600 milionů EUR ročně odpovídá 17,6 % dodatečných nákladů spojených s poplatky na infrastrukturu.

| (46) | Rovněž je upozorňováno na skutečnost, že opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož podle odstavce 13 oznámení Komise (98/C 384/03) (38) jsou daňová opatření obecná opatření, která nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(46)

Rovněž je upozorňováno na skutečnost, že opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož podle odstavce 13 oznámení Komise (98/C 384/03) (38) jsou daňová opatření obecná opatření, která nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

4.   PŘIPOMÍNKY SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO

| (47) | Podle německé vlády nevede opatření k přímé diskriminaci, neboť náhradu mohou využít všichni silniční dopravci bez ohledu na státní příslušnost či místo bydliště. Stejně tak nezpůsobuje opatření skutečnou diskriminaci. Za prvé, vláda tvrdí, že existuje přímá spojitost mezi novým poplatkem za užívání německých dálnic a spotřebou paliva, která přímo souvisí s částkou spotřební daně z paliva. Podle jejího názoru lze vazby mezi snížením mýtného na jedné straně a platbou spotřební daně na straně druhé rozumně zdůvodnit, jelikož obě platby mohou být považovány za příspěvek k nákladům na infrastrukturu. Kromě toho nezavádí opatření žádné prahové hodnoty, např. minimální částku mýtného poplatku nebo minimální objem dopravy. Rozhodnutí o tom, zda pohonné hmoty koupit v Německu, či nikoli, je čistě ekonomické a budou před něj postaveni němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Všichni silniční dopravci koupí pohonné hmoty tam, kde je to pro ně ekonomicky výhodné. Jinými slovy, rozhodnutí o tom, kde koupit pohonné hmoty, vychází z ceny paliva. Německé orgány v tomto ohledu tvrdí, že jak část spotřební daně z prodejní ceny paliva, tak samotná prodejní cena patří mezi nejvyšší v členských státech EU. |
| --- | --- |

(47)

Podle německé vlády nevede opatření k přímé diskriminaci, neboť náhradu mohou využít všichni silniční dopravci bez ohledu na státní příslušnost či místo bydliště. Stejně tak nezpůsobuje opatření skutečnou diskriminaci. Za prvé, vláda tvrdí, že existuje přímá spojitost mezi novým poplatkem za užívání německých dálnic a spotřebou paliva, která přímo souvisí s částkou spotřební daně z paliva. Podle jejího názoru lze vazby mezi snížením mýtného na jedné straně a platbou spotřební daně na straně druhé rozumně zdůvodnit, jelikož obě platby mohou být považovány za příspěvek k nákladům na infrastrukturu. Kromě toho nezavádí opatření žádné prahové hodnoty, např. minimální částku mýtného poplatku nebo minimální objem dopravy. Rozhodnutí o tom, zda pohonné hmoty koupit v Německu, či nikoli, je čistě ekonomické a budou před něj postaveni němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Všichni silniční dopravci koupí pohonné hmoty tam, kde je to pro ně ekonomicky výhodné. Jinými slovy, rozhodnutí o tom, kde koupit pohonné hmoty, vychází z ceny paliva. Německé orgány v tomto ohledu tvrdí, že jak část spotřební daně z prodejní ceny paliva, tak samotná prodejní cena patří mezi nejvyšší v členských státech EU.

| (48) | Německé orgány rovněž poznamenávají, že opatření je plně v souladu se zásadou teritoriality. |
| --- | --- |

(48)

Německé orgány rovněž poznamenávají, že opatření je plně v souladu se zásadou teritoriality.

| (49) | Německé orgány nesouhlasí s tvrzením, že lze SNM považovat za snížení daně za užívání infrastruktury a že je tudíž diskriminační vůči zahraničním silničním dopravcům. Podle nich bude náhrada vyplacena německým i neněmeckým silničním dopravcům. SNM nastolí situaci, kdy obě skupiny přispívají k financování německých dálnic úměrně k rozsahu, v jakém infrastrukturu využívají. |
| --- | --- |

(49)

Německé orgány nesouhlasí s tvrzením, že lze SNM považovat za snížení daně za užívání infrastruktury a že je tudíž diskriminační vůči zahraničním silničním dopravcům. Podle nich bude náhrada vyplacena německým i neněmeckým silničním dopravcům. SNM nastolí situaci, kdy obě skupiny přispívají k financování německých dálnic úměrně k rozsahu, v jakém infrastrukturu využívají.

| (50) | Pokud jde o tvrzení, podle něhož dochází k částečnému vyrovnání rozdílu mezi cenami paliva v Německu a v jiných zemích, nejsou si německé orgány vědomy, proč by tím měli být diskriminování zahraniční silniční dopravci. Souhlasí s tím, že nákup pohonných hmot mimo území Německa může být levnější než v Německu, a to i po zohlednění částky náhrady. Tento výpočet však provedou němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Podle německých orgánů využívá možnost koupit pohonné hmoty za nižší ceny v jiných zemích přes 80 % německých silničních dopravců. Jelikož se však na německé silniční dopravce obecně vztahuje velmi vysoká spotřební daň, která snižuje jejich konkurenceschopnost, nebudou moci snížit úroveň cen nákladní dopravy více než kterýkoli jiný silniční dopravce, který dané opatření využije. Opatření podpory by tudíž snížilo narušení hospodářské soutěže způsobené velmi vysokou úrovní spotřebních daní v Německu, v žádném případě však nezvýhodní německé silniční dopravce tím, že jim umožní, aby snížili ceny nákladní dopravy. |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o tvrzení, podle něhož dochází k částečnému vyrovnání rozdílu mezi cenami paliva v Německu a v jiných zemích, nejsou si německé orgány vědomy, proč by tím měli být diskriminování zahraniční silniční dopravci. Souhlasí s tím, že nákup pohonných hmot mimo území Německa může být levnější než v Německu, a to i po zohlednění částky náhrady. Tento výpočet však provedou němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Podle německých orgánů využívá možnost koupit pohonné hmoty za nižší ceny v jiných zemích přes 80 % německých silničních dopravců. Jelikož se však na německé silniční dopravce obecně vztahuje velmi vysoká spotřební daň, která snižuje jejich konkurenceschopnost, nebudou moci snížit úroveň cen nákladní dopravy více než kterýkoli jiný silniční dopravce, který dané opatření využije. Opatření podpory by tudíž snížilo narušení hospodářské soutěže způsobené velmi vysokou úrovní spotřebních daní v Německu, v žádném případě však nezvýhodní německé silniční dopravce tím, že jim umožní, aby snížili ceny nákladní dopravy.

| (51) | Německé orgány podotýkají, že zvýšení mýtného je navzdory SNM oprávněné, jelikož vyrovnávací opatření budou moci využít jak němečtí, tak neněmečtí silniční dopravci. Z toho důvodu budou muset neněmečtí silniční dopravci platit vyšší sazby mýtného, mohou však využít SNM, čímž se zamezí tomu, aby neněmečtí silniční dopravci nadměrně přispívali k harmonizaci daně z minerálních olejů. |
| --- | --- |

(51)

Německé orgány podotýkají, že zvýšení mýtného je navzdory SNM oprávněné, jelikož vyrovnávací opatření budou moci využít jak němečtí, tak neněmečtí silniční dopravci. Z toho důvodu budou muset neněmečtí silniční dopravci platit vyšší sazby mýtného, mohou však využít SNM, čímž se zamezí tomu, aby neněmečtí silniční dopravci nadměrně přispívali k harmonizaci daně z minerálních olejů.

| (52) | Zúčastněné strany tvrdí, že systém náhrady mýtného zvýhodní německé čerpací stanice na úkor čerpacích stanic mimo Německo. Německé orgány nicméně namítají, že stávající rozdíly v daních z minerálních olejů v jednotlivých členských státech již vedou ke vzniku tzv. „palivové turistiky“, a to zejména do sousedních zemí. Opatření, která pomáhají tyto rozdíly snížit – např. SNM – by rovněž měla pomoci omezit tzv. „palivovou turistiku“. Podle německých orgánů tudíž nemůže opatření podpory zahraniční čerpací stanice znevýhodnit. Opatření naopak povede k tomu, že budou zahraniční čerpací stanice zvýhodňovány méně, než je tomu v současnosti. |
| --- | --- |

(52)

Zúčastněné strany tvrdí, že systém náhrady mýtného zvýhodní německé čerpací stanice na úkor čerpacích stanic mimo Německo. Německé orgány nicméně namítají, že stávající rozdíly v daních z minerálních olejů v jednotlivých členských státech již vedou ke vzniku tzv. „palivové turistiky“, a to zejména do sousedních zemí. Opatření, která pomáhají tyto rozdíly snížit – např. SNM – by rovněž měla pomoci omezit tzv. „palivovou turistiku“. Podle německých orgánů tudíž nemůže opatření podpory zahraniční čerpací stanice znevýhodnit. Opatření naopak povede k tomu, že budou zahraniční čerpací stanice zvýhodňovány méně, než je tomu v současnosti.

| (53) | Třetí strany tvrdí, že v důsledku opatření podpory utrpí jiné členské státy, např. v sousedních regionech, v důsledku nižších nákupů pohonných hmot budou zaznamenány ztráty na dani z příjmu. Německé orgány nicméně namítají, že opatření, která omezí „palivovou turistiku“, jsou oprávněná, i když v jejich důsledku utrpí sousední regiony ztráty na dani z příjmu. |
| --- | --- |

(53)

Třetí strany tvrdí, že v důsledku opatření podpory utrpí jiné členské státy, např. v sousedních regionech, v důsledku nižších nákupů pohonných hmot budou zaznamenány ztráty na dani z příjmu. Německé orgány nicméně namítají, že opatření, která omezí „palivovou turistiku“, jsou oprávněná, i když v jejich důsledku utrpí sousední regiony ztráty na dani z příjmu.

| (54) | Německé orgány rovněž tvrdí, že opatření není diskriminační vůči spotřebitelům paliva na německých dálnicích s vozidly o hmotnosti nižší než 12 tun. Podle jejich názoru je zřejmé, že se náhrada udělí pouze pod podmínkou, že nákladní vozidlo těžší než 12 tun zaplatilo mýtné. Proto nelze náhradu vnímat bez celkového dopadu na souhrnnou zátěž těchto nákladních vozidel. Jelikož ve výsledku zaplatí více, než kolik jim bude vráceno, je obtížné tvrdit, že systém náhrady vozidla těžší než 12 tun zvýhodňuje nebo jinými slovy, že diskriminuje vozidla o hmotnosti nižší než 12 tun z důvodu údajného skutečného diskriminačního účinku snížení daně z minerálních olejů. Podle německých orgánů nicméně náhrada nemůže vozidla o hmotnosti nižší než 12 tun diskriminovat, jelikož se na ně nový systém mýtného nevztahuje. |
| --- | --- |

(54)

Německé orgány rovněž tvrdí, že opatření není diskriminační vůči spotřebitelům paliva na německých dálnicích s vozidly o hmotnosti nižší než 12 tun. Podle jejich názoru je zřejmé, že se náhrada udělí pouze pod podmínkou, že nákladní vozidlo těžší než 12 tun zaplatilo mýtné. Proto nelze náhradu vnímat bez celkového dopadu na souhrnnou zátěž těchto nákladních vozidel. Jelikož ve výsledku zaplatí více, než kolik jim bude vráceno, je obtížné tvrdit, že systém náhrady vozidla těžší než 12 tun zvýhodňuje nebo jinými slovy, že diskriminuje vozidla o hmotnosti nižší než 12 tun z důvodu údajného skutečného diskriminačního účinku snížení daně z minerálních olejů. Podle německých orgánů nicméně náhrada nemůže vozidla o hmotnosti nižší než 12 tun diskriminovat, jelikož se na ně nový systém mýtného nevztahuje.

| (55) | Pokud jde o tvrzení, že rozdíl v daňové zátěži nemůže být sám o sobě důvodem k udělení podpory, německé orgány namítají, že italský případ, na který v této souvislosti odkazují třetí strany, není pro německý případ relevantní, jelikož se liší obecný rámec i podmínky. Tvrdí, že v minulosti byl velký podíl nákladů na německou infrastrukturu hrazen prostřednictvím spotřební daně z paliva. Těžká nákladní vozidla, která využívají spolkové dálnice, nyní na náklady na infrastrukturu přispívají dvakrát, ve formě spotřebních daní z paliva a mýtného. SNM zohledňuje příspěvky na náklady na infrastrukturu, které již byly v Německu zaplaceny, a tudíž v zájmu spravedlivého zpoplatnění nákladů na infrastrukturu poskytne silničním dopravcům vyrovnání pouze za dvojí platbu. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o tvrzení, že rozdíl v daňové zátěži nemůže být sám o sobě důvodem k udělení podpory, německé orgány namítají, že italský případ, na který v této souvislosti odkazují třetí strany, není pro německý případ relevantní, jelikož se liší obecný rámec i podmínky. Tvrdí, že v minulosti byl velký podíl nákladů na německou infrastrukturu hrazen prostřednictvím spotřební daně z paliva. Těžká nákladní vozidla, která využívají spolkové dálnice, nyní na náklady na infrastrukturu přispívají dvakrát, ve formě spotřebních daní z paliva a mýtného. SNM zohledňuje příspěvky na náklady na infrastrukturu, které již byly v Německu zaplaceny, a tudíž v zájmu spravedlivého zpoplatnění nákladů na infrastrukturu poskytne silničním dopravcům vyrovnání pouze za dvojí platbu.

| (56) | Německé orgány rovněž tvrdí, že systém náhrady nezavádí mechanismus, který umožní přijímat účty ze všech čerpacích stanic bez ohledu na to, zda vozidlo využilo německé dálnice či jiné silnice. Německo naopak znovu potvrzuje, že účty jsou přijatelné pouze tehdy, pokud je na nich uvedena poznávací značka vozidla, které doplňovalo pohonné hmoty a na které se vztahuje mýtné. Německé orgány tudíž mohou vyloučit, že by opatření zvýhodňovalo německé silniční dopravce s kombinovaným vozovým parkem s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun, jak prohlašují zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(56)

Německé orgány rovněž tvrdí, že systém náhrady nezavádí mechanismus, který umožní přijímat účty ze všech čerpacích stanic bez ohledu na to, zda vozidlo využilo německé dálnice či jiné silnice. Německo naopak znovu potvrzuje, že účty jsou přijatelné pouze tehdy, pokud je na nich uvedena poznávací značka vozidla, které doplňovalo pohonné hmoty a na které se vztahuje mýtné. Německé orgány tudíž mohou vyloučit, že by opatření zvýhodňovalo německé silniční dopravce s kombinovaným vozovým parkem s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun, jak prohlašují zúčastněné strany.

| (57) | Německo rovněž tvrdí, že vzhledem k tomu, že je mechanismus platby stejný pro všechny uživatele německých dálnic, není jasné, proč by měl systém diskriminovat neněmecké silniční dopravce, kteří mohou dálnice využívat jen příležitostně. Celková částka náhrady nashromážděná za jeden kalendářní rok může být odečtena od mýtného dluhu v následujícím roce. |
| --- | --- |

(57)

Německo rovněž tvrdí, že vzhledem k tomu, že je mechanismus platby stejný pro všechny uživatele německých dálnic, není jasné, proč by měl systém diskriminovat neněmecké silniční dopravce, kteří mohou dálnice využívat jen příležitostně. Celková částka náhrady nashromážděná za jeden kalendářní rok může být odečtena od mýtného dluhu v následujícím roce.

| (58) | Německé orgány podotýkají, že opatření není v rozporu se směrnicí 1999/62/ES, jelikož administrativní překážky pro neněmecké silniční dopravce nejsou považovány za vyšší než pro dopravce německé. Podle německých orgánů budou k dispozici standardní formuláře v dostatečném počtu jazyků EU a požadována budou především čísla, aby zahraniční silniční dopravci měli k systému náhrady snadný přístup. Administrativní náklady na vedení účtů až po dobu jednoho roku odpovídají ostatní postupům, např. při vracení DPH. Rovněž lze prokázat, že v mnoha případech musí být účty vedeny až do konce roku i z jiných důvodů, např. kvůli auditům společnosti prováděným vnitrostátními daňovými orgány. Z toho důvodu Německo dospělo k závěru, že systém náhrad nevytváří administrativní překážky ani praktickou zátěž, které by diskriminovaly neněmecké silniční dopravce. |
| --- | --- |

(58)

Německé orgány podotýkají, že opatření není v rozporu se směrnicí 1999/62/ES, jelikož administrativní překážky pro neněmecké silniční dopravce nejsou považovány za vyšší než pro dopravce německé. Podle německých orgánů budou k dispozici standardní formuláře v dostatečném počtu jazyků EU a požadována budou především čísla, aby zahraniční silniční dopravci měli k systému náhrady snadný přístup. Administrativní náklady na vedení účtů až po dobu jednoho roku odpovídají ostatní postupům, např. při vracení DPH. Rovněž lze prokázat, že v mnoha případech musí být účty vedeny až do konce roku i z jiných důvodů, např. kvůli auditům společnosti prováděným vnitrostátními daňovými orgány. Z toho důvodu Německo dospělo k závěru, že systém náhrad nevytváří administrativní překážky ani praktickou zátěž, které by diskriminovaly neněmecké silniční dopravce.

| (59) | Pokud jde o kritiku SNM, např. nedostatečného počtu palubních jednotek, což by mohlo mít nepřímý dopad na vlastní opatření podpory, německé orgány tvrdí, že praktické aspekty mýtného nemají na SNM žádný vliv. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o kritiku SNM, např. nedostatečného počtu palubních jednotek, což by mohlo mít nepřímý dopad na vlastní opatření podpory, německé orgány tvrdí, že praktické aspekty mýtného nemají na SNM žádný vliv.

| (60) | Německé orgány se nedomnívají, že je porušován čl. 8 odst. 4 směrnice 92/81/EHS, jelikož opatření pouze snižuje sazbu mýtného a jeho cílem není snížit spotřební daň z minerálních olejů stanovenou směrnicí. |
| --- | --- |

(60)

Německé orgány se nedomnívají, že je porušován čl. 8 odst. 4 směrnice 92/81/EHS, jelikož opatření pouze snižuje sazbu mýtného a jeho cílem není snížit spotřební daň z minerálních olejů stanovenou směrnicí.

| (61) | Pokud jde o dopad opatření na životní prostředí, nesouhlasí Německo s tvrzením, že opatření podpory by podněcovalo spotřebu paliva, a tudíž by mohlo mít nepříznivý dopad na životní prostředí. Podle německých orgánů z jednoduchého výpočtu vyplývá, že vyšší spotřeba paliva způsobená snahou o vyšší náhradu je proti veškeré ekonomické logice. Vyšší spotřeba by znamenala, že vozidla musí ujet delší než původně plánovanou nezbytnou vzdálenost, čímž by se prodloužilo trvání cesty a vzrostly by náklady na pracovní sílu. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o dopad opatření na životní prostředí, nesouhlasí Německo s tvrzením, že opatření podpory by podněcovalo spotřebu paliva, a tudíž by mohlo mít nepříznivý dopad na životní prostředí. Podle německých orgánů z jednoduchého výpočtu vyplývá, že vyšší spotřeba paliva způsobená snahou o vyšší náhradu je proti veškeré ekonomické logice. Vyšší spotřeba by znamenala, že vozidla musí ujet delší než původně plánovanou nezbytnou vzdálenost, čímž by se prodloužilo trvání cesty a vzrostly by náklady na pracovní sílu.

| (62) | Pokud jde o opatření týkající se mýtného, německé orgány především podotýkají, že všechna tvrzení, která se vztahují k opatření, se netýkají současného řízení o státní podpoře, a proto by měla být z oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vyřazena. Kromě toho německé orgány prohlašují, že systém mýtného byl zaveden až poté, co byly vyřešeny všechny technické problémy takovým způsobem, aby byla vyloučena diskriminace na základě státní příslušnosti a odstraněny nevhodné překážky dopravního toku. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o opatření týkající se mýtného, německé orgány především podotýkají, že všechna tvrzení, která se vztahují k opatření, se netýkají současného řízení o státní podpoře, a proto by měla být z oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vyřazena. Kromě toho německé orgány prohlašují, že systém mýtného byl zaveden až poté, co byly vyřešeny všechny technické problémy takovým způsobem, aby byla vyloučena diskriminace na základě státní příslušnosti a odstraněny nevhodné překážky dopravního toku.

| (63) | Stručně vyjádřeno odpovídají německé orgány na hlavní argumenty třetích stran takto:






  — | Za prvé, mýtné není diskriminační, jelikož rozhodnutí o tom, zda pohonné hmoty koupit v Německu, či nikoli, je čistě ekonomické a budou před něj postaveni němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Vazby mezi snížením mýtného na jedné straně a platbou spotřební daně na straně druhé lze rozumně zdůvodnit, jelikož těžká nákladní vozidla, která využívají spolkové dálnice, nyní na náklady spojené s infrastrukturou přispívají dvakrát, ve formě spotřebních daní z paliva a mýtného. SNM zohledňuje příspěvky na náklady na infrastrukturu, které již byly v Německu zaplaceny, a zabraňuje dvojí platbě. Mýtné je v souladu s čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES, neboť silniční dopravce nediskriminuje na základě státní příslušnosti. |
| --- | --- | --- |

(63)

Stručně vyjádřeno odpovídají německé orgány na hlavní argumenty třetích stran takto:

—

Za prvé, mýtné není diskriminační, jelikož rozhodnutí o tom, zda pohonné hmoty koupit v Německu, či nikoli, je čistě ekonomické a budou před něj postaveni němečtí i neněmečtí silniční dopravci. Vazby mezi snížením mýtného na jedné straně a platbou spotřební daně na straně druhé lze rozumně zdůvodnit, jelikož těžká nákladní vozidla, která využívají spolkové dálnice, nyní na náklady spojené s infrastrukturou přispívají dvakrát, ve formě spotřebních daní z paliva a mýtného. SNM zohledňuje příspěvky na náklady na infrastrukturu, které již byly v Německu zaplaceny, a zabraňuje dvojí platbě. Mýtné je v souladu s čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES, neboť silniční dopravce nediskriminuje na základě státní příslušnosti.

| — | Za druhé, mýtné není diskriminační pouze proto, že je vybíráno od vozidel o hmotnosti vyšší než 12 tun. Práh ve výši 12 tun je řádně zdůvodněn a vychází z definice vozidel stanovené v čl. 2 písm. d) směrnice 1999/62/ES. Kromě toho mýtné nezvýhodňuje německé silniční dopravce, neboť nelze prokázat, že by němečtí silniční dopravci provozující mezinárodní dopravu měli více výhod z kombinovaného vozového parku s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun ve srovnání s neněmeckými silničními dopravci, což by jim umožňovalo částečně vyrovnat daňovou zátěž v rámci vozového parku jedné společnosti. Mýtné je vypočteno tak, aby byl dodržen čl. 7 odst. 9 směrnice 1999/62/ES, neboť vážené průměrné mýtné se týká nákladů na výstavbu, provoz a rozvoj příslušné sítě infrastruktury. |
| --- | --- |

—

Za druhé, mýtné není diskriminační pouze proto, že je vybíráno od vozidel o hmotnosti vyšší než 12 tun. Práh ve výši 12 tun je řádně zdůvodněn a vychází z definice vozidel stanovené v čl. 2 písm. d) směrnice 1999/62/ES. Kromě toho mýtné nezvýhodňuje německé silniční dopravce, neboť nelze prokázat, že by němečtí silniční dopravci provozující mezinárodní dopravu měli více výhod z kombinovaného vozového parku s vozidly o hmotnosti vyšší i nižší než 12 tun ve srovnání s neněmeckými silničními dopravci, což by jim umožňovalo částečně vyrovnat daňovou zátěž v rámci vozového parku jedné společnosti. Mýtné je vypočteno tak, aby byl dodržen čl. 7 odst. 9 směrnice 1999/62/ES, neboť vážené průměrné mýtné se týká nákladů na výstavbu, provoz a rozvoj příslušné sítě infrastruktury.

| — | Za třetí, nový systém mýtného je v souladu s čl. 7 odst. 5 směrnice 1999/62/ES, neboť dostatečný počet palubních jednotek i dalších platebních mechanismů (např. terminály a internet) zaručuje, že je mýtné vybíráno způsobem, který nebrání volnému dopravnímu toku. |
| --- | --- |

—

Za třetí, nový systém mýtného je v souladu s čl. 7 odst. 5 směrnice 1999/62/ES, neboť dostatečný počet palubních jednotek i dalších platebních mechanismů (např. terminály a internet) zaručuje, že je mýtné vybíráno způsobem, který nebrání volnému dopravnímu toku.

| — | Za čtvrté, opatření týkající se mýtného neporušuje čl. 9 odst. 2 směrnice 1999/62/ES, jelikož nebrání členským státům v tom, aby určitým procentním podílem mýtného přispívaly k vyváženému rozvoji dopravních sítí. |
| --- | --- |

—

Za čtvrté, opatření týkající se mýtného neporušuje čl. 9 odst. 2 směrnice 1999/62/ES, jelikož nebrání členským státům v tom, aby určitým procentním podílem mýtného přispívaly k vyváženému rozvoji dopravních sítí.

| — | Za páté, německé orgány poznamenávají, že se systém mýtného neodchýlí od harmonizovaného evropského modelu zpoplatnění infrastruktury, který zaručuje interoperabilitu, a tudíž není v rozporu se 17. bodem odůvodnění směrnice 1999/62/ES. |
| --- | --- |

—

Za páté, německé orgány poznamenávají, že se systém mýtného neodchýlí od harmonizovaného evropského modelu zpoplatnění infrastruktury, který zaručuje interoperabilitu, a tudíž není v rozporu se 17. bodem odůvodnění směrnice 1999/62/ES.

| — | Za šesté, německé orgány jsou toho názoru, že administrativní požadavky spojené s klasifikací emisních tříd zahraničních vozidel nejsou diskriminační, protože se omezují na kroky nutné ke klasifikaci těchto vozidel. |
| --- | --- |

—

Za šesté, německé orgány jsou toho názoru, že administrativní požadavky spojené s klasifikací emisních tříd zahraničních vozidel nejsou diskriminační, protože se omezují na kroky nutné ke klasifikaci těchto vozidel.

| — | Na závěr německé orgány podotýkají, že systém mýtného neporušuje žádné ustanovení Smlouvy, např. články 28, 90, 92 a 97. |
| --- | --- |

—

Na závěr německé orgány podotýkají, že systém mýtného neporušuje žádné ustanovení Smlouvy, např. články 28, 90, 92 a 97.

5.   POSOUZENÍ PODPORY

5.1   Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (64) | Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“. |
| --- | --- |

(64)

Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem“.

| (65) | Komise má za to, že náhrada mýtného, o kterou lze požádat spolkový úřad pro nákladní dopravu – součást vnitrostátních správních orgánů – se týká státních prostředků a znamená ztrátu státních zdrojů. Samotné opatření poskytuje jednotlivým podnikům provozujícím silniční dopravu výběrovou výhodu před konkurenty, jelikož je jim vyplaceno vyrovnání za poplatky za užívání infrastruktury, které by měly nést samy. SNM nelze považovat za obecné opatření, jelikož se vztahuje pouze na podniky, které používají vozidla o hmotnosti nejméně 12 tun, na něž se vztahuje mýtné, a to pouze v případě, že jsou schopny prokázat, že v Německu zaplatily spotřební daň. Jelikož se navíc trh s nákladní dopravou v plném rozsahu otevřel pro všechny dopravce Společenství (39), lze předpokládat, že finanční podpora z veřejných zdrojů, která zvýhodňuje určité podniky, které provozují silniční dopravu, a obecněji silniční dopravu před ostatními způsoby dopravy, ovlivní obchod mezi členskými státy. Jakákoli finanční podpora tudíž narušuje či hrozí, že naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(65)

Komise má za to, že náhrada mýtného, o kterou lze požádat spolkový úřad pro nákladní dopravu – součást vnitrostátních správních orgánů – se týká státních prostředků a znamená ztrátu státních zdrojů. Samotné opatření poskytuje jednotlivým podnikům provozujícím silniční dopravu výběrovou výhodu před konkurenty, jelikož je jim vyplaceno vyrovnání za poplatky za užívání infrastruktury, které by měly nést samy. SNM nelze považovat za obecné opatření, jelikož se vztahuje pouze na podniky, které používají vozidla o hmotnosti nejméně 12 tun, na něž se vztahuje mýtné, a to pouze v případě, že jsou schopny prokázat, že v Německu zaplatily spotřební daň. Jelikož se navíc trh s nákladní dopravou v plném rozsahu otevřel pro všechny dopravce Společenství (39), lze předpokládat, že finanční podpora z veřejných zdrojů, která zvýhodňuje určité podniky, které provozují silniční dopravu, a obecněji silniční dopravu před ostatními způsoby dopravy, ovlivní obchod mezi členskými státy. Jakákoli finanční podpora tudíž narušuje či hrozí, že naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod mezi členskými státy.

| (66) | Na základě těchto úvah má Komise za to, že oznámený systém SNM představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(66)

Na základě těchto úvah má Komise za to, že oznámený systém SNM představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

5.2   Slučitelnost podpory

5.2.1   Dostupnost příslušného právního základu

| (67) | V okamžiku, kdy Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, neměla k dispozici žádné právní texty o zavedení SNM. Dne 22. srpna 2003 však německé orgány poskytly příslušný právní základ. Tím byl tedy nedostatek informací napraven. |
| --- | --- |

(67)

V okamžiku, kdy Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, neměla k dispozici žádné právní texty o zavedení SNM. Dne 22. srpna 2003 však německé orgány poskytly příslušný právní základ. Tím byl tedy nedostatek informací napraven.

5.2.2   Obecné poznámky k mýtnému

| (68) | Zavedení poplatků za užívání, které se odvíjejí od ujeté vzdálenosti a slouží k úhradě nákladů na infrastrukturu, je jednou z klíčových složek společné dopravní politiky ES.






  — | Za prvé, navrhované zavedení mýtného je v souladu se snahou Komise zavést strukturu stanovení cen, která by více zohledňovala náklady, formulovanou v bílé knize o evropské dopravní politice (40). Bílá kniha obsahuje kapitolu o postupném zpoplatnění užívání infrastruktury. Evropskou unii v současné době tvoří Evropa zpoplatněná, kde uživatelé musí platit dálniční mýtné, Evropa „euroznámky“ placené těžkými nákladními vozidly v rámci celé sítě a Evropa, kde se poplatky nevybírají vůbec. Tento stav lze zlepšit. |
| --- | --- | --- |

(68)

Zavedení poplatků za užívání, které se odvíjejí od ujeté vzdálenosti a slouží k úhradě nákladů na infrastrukturu, je jednou z klíčových složek společné dopravní politiky ES.

—

Za prvé, navrhované zavedení mýtného je v souladu se snahou Komise zavést strukturu stanovení cen, která by více zohledňovala náklady, formulovanou v bílé knize o evropské dopravní politice (40). Bílá kniha obsahuje kapitolu o postupném zpoplatnění užívání infrastruktury. Evropskou unii v současné době tvoří Evropa zpoplatněná, kde uživatelé musí platit dálniční mýtné, Evropa „euroznámky“ placené těžkými nákladními vozidly v rámci celé sítě a Evropa, kde se poplatky nevybírají vůbec. Tento stav lze zlepšit.

| — | Za druhé, nahrazení uživatelských poplatků, které jsou v současnosti vybírány od těžkých nákladních vozidel v rámci systému mýtného, by mohlo vyústit ve spravedlivější rozdělení nákladů na infrastrukturu, jelikož značná část nákladů na stavbu silnic, jejich údržbu a provoz je způsobena těžkými nákladními vozidly. |
| --- | --- |

—

Za druhé, nahrazení uživatelských poplatků, které jsou v současnosti vybírány od těžkých nákladních vozidel v rámci systému mýtného, by mohlo vyústit ve spravedlivější rozdělení nákladů na infrastrukturu, jelikož značná část nákladů na stavbu silnic, jejich údržbu a provoz je způsobena těžkými nákladními vozidly.

| — | Za třetí, mýtné bude sloužit jednomu z cílů Společenství, jak stanoví článek 2 Smlouvy o EU, kterým je podporovat „vysokou úroveň ochrany a zlepšování kvality životního prostředí“. |
| --- | --- |

—

Za třetí, mýtné bude sloužit jednomu z cílů Společenství, jak stanoví článek 2 Smlouvy o EU, kterým je podporovat „vysokou úroveň ochrany a zlepšování kvality životního prostředí“.

| — | Uvážíme-li opatření jako celek, zdá se, že totéž platí o možných přínosech spojených s převedením přepravy zboží ze silnice na jiné způsoby dopravy, které jsou šetrnější k životnímu prostředí. Přechod od uživatelského dálničního poplatku, který je časově vymezen, k poplatku, který se odvíjí od ujetých kilometrů, znamená, že cesty na kratší vzdálenosti se zlevní, delší cesty naopak podraží. Tento výsledek nejen že splňuje potřebu, aby uživatelé hradili spravedlivější podíl nákladů na infrastrukturu, ale rovněž zohledňuje skutečnost, že pouze na dlouhých trasách nabízejí méně znečišťující způsoby dopravy (železniční a vodní) skutečnou alternativu k dopravě silniční. |
| --- | --- |

—

Uvážíme-li opatření jako celek, zdá se, že totéž platí o možných přínosech spojených s převedením přepravy zboží ze silnice na jiné způsoby dopravy, které jsou šetrnější k životnímu prostředí. Přechod od uživatelského dálničního poplatku, který je časově vymezen, k poplatku, který se odvíjí od ujetých kilometrů, znamená, že cesty na kratší vzdálenosti se zlevní, delší cesty naopak podraží. Tento výsledek nejen že splňuje potřebu, aby uživatelé hradili spravedlivější podíl nákladů na infrastrukturu, ale rovněž zohledňuje skutečnost, že pouze na dlouhých trasách nabízejí méně znečišťující způsoby dopravy (železniční a vodní) skutečnou alternativu k dopravě silniční.

| (69) | Spolková vláda Německa hodlá dosáhnout toho, aby uživatelé nesli realističtější podíl na silničních nákladech. Stanoveným cílem systému mýtného je, aby uživatelé platili za infrastrukturu, a částku 15 centů za km Německo považuje za částku, která „v plném rozsahu pokrývá náklady na výstavbu, rozvoj a provoz příslušné infrastruktury ve smyslu směrnice 1999/62/ES (euroznámka)“. To však jde ruku v ruce s vyšším zatížením odvětví silniční dopravy. Místo 460 milionů EUR vybraných v Německu v rámci systému euroznámky (v roce 2002) budou muset silniční dopravci zaplatit náklady na infrastrukturu ve výši přibližně 3,4 miliardy EUR. Ačkoli by podle oznámeného návrhu německých orgánů mohlo být uděleno vyrovnání ve výši 600 milionů EUR, celkové poplatky uložené silničním dopravcům vzrostou, neboť by toto vyrovnání pokrylo pouze 17 % celkových mýtných poplatků ve výši 3,4 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(69)

Spolková vláda Německa hodlá dosáhnout toho, aby uživatelé nesli realističtější podíl na silničních nákladech. Stanoveným cílem systému mýtného je, aby uživatelé platili za infrastrukturu, a částku 15 centů za km Německo považuje za částku, která „v plném rozsahu pokrývá náklady na výstavbu, rozvoj a provoz příslušné infrastruktury ve smyslu směrnice 1999/62/ES (euroznámka)“. To však jde ruku v ruce s vyšším zatížením odvětví silniční dopravy. Místo 460 milionů EUR vybraných v Německu v rámci systému euroznámky (v roce 2002) budou muset silniční dopravci zaplatit náklady na infrastrukturu ve výši přibližně 3,4 miliardy EUR. Ačkoli by podle oznámeného návrhu německých orgánů mohlo být uděleno vyrovnání ve výši 600 milionů EUR, celkové poplatky uložené silničním dopravcům vzrostou, neboť by toto vyrovnání pokrylo pouze 17 % celkových mýtných poplatků ve výši 3,4 miliardy EUR.

5.2.3   Neuplatnění čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/96/ES (41)

| (70) | Komise bere na vědomí, že nákup pohonných hmot a platba spotřební daně způsobilými vozidly v Německu tvoří mechanismus pro výpočet náhrady mýtného. |
| --- | --- |

(70)

Komise bere na vědomí, že nákup pohonných hmot a platba spotřební daně způsobilými vozidly v Německu tvoří mechanismus pro výpočet náhrady mýtného.

| (71) | Mezi výběrem spotřebních daní a výběrem mýtného za využití infrastruktury těžkými nákladními vozidly existuje jasný právní rozdíl. Tyto dva systémy vycházejí z různých právních aktů, např. ze směrnic o spotřebních daních (92/12/EHS (42) a 2003/96/ES) a směrnice 1999/62/ES (euroznámka). |
| --- | --- |

(71)

Mezi výběrem spotřebních daní a výběrem mýtného za využití infrastruktury těžkými nákladními vozidly existuje jasný právní rozdíl. Tyto dva systémy vycházejí z různých právních aktů, např. ze směrnic o spotřebních daních (92/12/EHS (42) a 2003/96/ES) a směrnice 1999/62/ES (euroznámka).

| (72) | Soudní dvůr uznal rozdíl mezi mýtným a dalšími poplatky za užívání silnic na jedné straně a daněmi na straně druhé. Podle judikatury není mýtné považováno za daň, ale za platbu za využití služby. Totéž platí i pro ostatní poplatky za užívání silnic vzhledem k přímé vazbě mezi poplatkem a použitím infrastruktury (43). Na základě této judikatury a s ohledem na skutečnost, že spotřební daň slouží pouze jako referenční údaj pro výpočet a že existuje jasný rozdíl mezi finančními toky spotřebních daní na jedné straně a platbou mýtného a náhradou mýtného na straně druhé, se Komise domnívá, že současná náhrada mýtného nemůže být zároveň považována za vrácení spotřební daně. Pokud by se náhrada kvalifikovala jako vrácení daně, došlo by k situaci, kdy by spadala do dvou různých právních rámců, čímž by byla porušena zásada právní jistoty. |
| --- | --- |

(72)

Soudní dvůr uznal rozdíl mezi mýtným a dalšími poplatky za užívání silnic na jedné straně a daněmi na straně druhé. Podle judikatury není mýtné považováno za daň, ale za platbu za využití služby. Totéž platí i pro ostatní poplatky za užívání silnic vzhledem k přímé vazbě mezi poplatkem a použitím infrastruktury (43). Na základě této judikatury a s ohledem na skutečnost, že spotřební daň slouží pouze jako referenční údaj pro výpočet a že existuje jasný rozdíl mezi finančními toky spotřebních daní na jedné straně a platbou mýtného a náhradou mýtného na straně druhé, se Komise domnívá, že současná náhrada mýtného nemůže být zároveň považována za vrácení spotřební daně. Pokud by se náhrada kvalifikovala jako vrácení daně, došlo by k situaci, kdy by spadala do dvou různých právních rámců, čímž by byla porušena zásada právní jistoty.

| (73) | Skutečnost, že náhrada souvisí s platbou spotřební daně, nemůže změnit právní kvalifikaci náhrady, zejména s ohledem na fakt, že spolu tyto dva finanční toky nesouvisejí. Pokud by tomu tak mělo být, pak by v případě, že by měla být doplněna nová podmínka, např. omezení náhrady na určitý typ nákladního vozidla, hrozilo, že se změní právní kvalifikace, a v důsledku toho také právní rámec, čímž by byla porušena zásada právní jistoty. |
| --- | --- |

(73)

Skutečnost, že náhrada souvisí s platbou spotřební daně, nemůže změnit právní kvalifikaci náhrady, zejména s ohledem na fakt, že spolu tyto dva finanční toky nesouvisejí. Pokud by tomu tak mělo být, pak by v případě, že by měla být doplněna nová podmínka, např. omezení náhrady na určitý typ nákladního vozidla, hrozilo, že se změní právní kvalifikace, a v důsledku toho také právní rámec, čímž by byla porušena zásada právní jistoty.

| (74) | Rovněž je třeba zdůraznit, že neexistuje žádná fiskální vazba mezi sazbou mýtného a spotřební daní z plynového oleje. Každá z nich má vlastní zdroj (užívání dálnic na jedné straně, spotřeba minerálních olejů na straně druhé). Příjmy z mýtného budou na rozdíl od příjmů ze spotřební daně z plynového oleje v plném rozsahu využity na úhradu nákladů na výstavbu, využívání a zlepšování infrastruktury. Náhrada se zpravidla odečte od částky dlužného mýtného, tzn., že je vrácena ze zdrojů shromážděných na základě mýtného. |
| --- | --- |

(74)

Rovněž je třeba zdůraznit, že neexistuje žádná fiskální vazba mezi sazbou mýtného a spotřební daní z plynového oleje. Každá z nich má vlastní zdroj (užívání dálnic na jedné straně, spotřeba minerálních olejů na straně druhé). Příjmy z mýtného budou na rozdíl od příjmů ze spotřební daně z plynového oleje v plném rozsahu využity na úhradu nákladů na výstavbu, využívání a zlepšování infrastruktury. Náhrada se zpravidla odečte od částky dlužného mýtného, tzn., že je vrácena ze zdrojů shromážděných na základě mýtného.

| (75) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/96 o rámcových předpisech Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, který nahrazuje čl. 8 odst. 4 směrnice 92/81/EHS, není použitelný (44). V důsledku toho nemusí německé orgány oznamovat opatření podpory postupem podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(75)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/96 o rámcových předpisech Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, který nahrazuje čl. 8 odst. 4 směrnice 92/81/EHS, není použitelný (44). V důsledku toho nemusí německé orgány oznamovat opatření podpory postupem podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2003/96/ES.

5.2.4   Posouzení slučitelnosti se společným trhem

| (76) | Podle článku 73 Smlouvy o ES jsou se Smlouvou slučitelné podpory, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu. |
| --- | --- |

(76)

Podle článku 73 Smlouvy o ES jsou se Smlouvou slučitelné podpory, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu.

| (77) | Nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (45) provádí článek 73 Smlouvy a stanoví zvláštní výjimky pro podporu, která odpovídá potřebě koordinovat vnitrozemskou dopravu. Zejména čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 1107/70 stanoví, že do vstupu v platnost společné právní úpravy o rozdělení nákladů infrastruktury mohou členské státy poskytovat podporu podnikům, které musí nést náklady infrastruktury, kterou využívají, zatímco jiné podniky tyto náklady nenesou. |
| --- | --- |

(77)

Nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (45) provádí článek 73 Smlouvy a stanoví zvláštní výjimky pro podporu, která odpovídá potřebě koordinovat vnitrozemskou dopravu. Zejména čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 1107/70 stanoví, že do vstupu v platnost společné právní úpravy o rozdělení nákladů infrastruktury mohou členské státy poskytovat podporu podnikům, které musí nést náklady infrastruktury, kterou využívají, zatímco jiné podniky tyto náklady nenesou.

| (78) | V souladu s praxí Komise při řešení případů státní podpory musí být splněny tři požadavky, aby podpora odpovídala potřebě koordinovat dopravu ve smyslu článku 73 Smlouvy o ES (46) a požadavkům stanoveným v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 1107/70:






  a) | podpora je nutná k provedení opatření v zájmu Společenství a dodržuje zásadu proporcionality; |
| --- | --- | --- |

(78)

V souladu s praxí Komise při řešení případů státní podpory musí být splněny tři požadavky, aby podpora odpovídala potřebě koordinovat dopravu ve smyslu článku 73 Smlouvy o ES (46) a požadavkům stanoveným v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 1107/70:

a)

podpora je nutná k provedení opatření v zájmu Společenství a dodržuje zásadu proporcionality;

| b) | přístup k podpoře není poskytnut na základě diskriminačních podmínek; |
| --- | --- |

b)

přístup k podpoře není poskytnut na základě diskriminačních podmínek;

| c) | podpora nenarušuje hospodářskou soutěž v rozsahu, který by byl neslučitelný se společným zájmem. |
| --- | --- |

c)

podpora nenarušuje hospodářskou soutěž v rozsahu, který by byl neslučitelný se společným zájmem.

| (79) | Pokud jde o zásadu nediskriminace, je Komise toho názoru, že každá podpora je již svou definicí selektivní. Pokud opatření není kvalifikováno jako selektivní, nejedná se o opatření podpory ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES. Bylo-li opatření kvalifikováno jako podpora, měla by Komise posoudit, zda je slučitelné se společným trhem. Judikatura i praxe Komise vždy jasně rozlišovaly mezi touto selektivitou, která tvoří podstatu každé podpory, což znamená nevýhodu pro některé dopravce oproti jiným dopravcům, kteří ve členském státě působí, a možnou diskriminaci vycházející přímo či nepřímo ze státní příslušnosti nebo z toho, zda je provozovatel v dotčeném členském státě usazen (47). Druhý případ není slučitelný s právem Společenství a nelze jej schválit na základě pravidel pro státní podporu. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o zásadu nediskriminace, je Komise toho názoru, že každá podpora je již svou definicí selektivní. Pokud opatření není kvalifikováno jako selektivní, nejedná se o opatření podpory ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES. Bylo-li opatření kvalifikováno jako podpora, měla by Komise posoudit, zda je slučitelné se společným trhem. Judikatura i praxe Komise vždy jasně rozlišovaly mezi touto selektivitou, která tvoří podstatu každé podpory, což znamená nevýhodu pro některé dopravce oproti jiným dopravcům, kteří ve členském státě působí, a možnou diskriminaci vycházející přímo či nepřímo ze státní příslušnosti nebo z toho, zda je provozovatel v dotčeném členském státě usazen (47). Druhý případ není slučitelný s právem Společenství a nelze jej schválit na základě pravidel pro státní podporu.

| (80) | Podle ustálené judikatury představuje diskriminaci zejména odlišný přístup k podobným případům, v jehož rámci jsou někteří dopravci zvýhodněni, aniž by byl takovýto odlišný přístup pádně a objektivně zdůvodněn. Protože se však podniky, které nejsou na určitém území usazeny, nacházejí vůči orgánům v jiném postavení než podniky, které na daném území usazené jsou, nelze říci, že každý mechanismus, který komplikuje přístup dopravců k podpoře, porušuje zásadu nediskriminace (48). |
| --- | --- |

(80)

Podle ustálené judikatury představuje diskriminaci zejména odlišný přístup k podobným případům, v jehož rámci jsou někteří dopravci zvýhodněni, aniž by byl takovýto odlišný přístup pádně a objektivně zdůvodněn. Protože se však podniky, které nejsou na určitém území usazeny, nacházejí vůči orgánům v jiném postavení než podniky, které na daném území usazené jsou, nelze říci, že každý mechanismus, který komplikuje přístup dopravců k podpoře, porušuje zásadu nediskriminace (48).

| (81) | V daném případě SNM stanoví, že mýtné bude nahrazeno pouze při předložení účtů a poukázek dokládajících nákup pohonných hmot v Německu, aby se prokázalo, že byla v Německo zaplacena spotřební daň. Komise nevidí žádný důvod, proč by tato podmínka měla porušovat zásadu teritoriality uvedenou v článku 20 směrnice 1999/62/ES. SNM stanoví tytéž podmínky pro všechny dopravce a je přístupný všem silničním dopravcům bez ohledu na státní příslušnost nebo místo bydliště. Opatření nezavádí žádné prahové hodnoty, např. minimální částku mýtného poplatku nebo minimální objem dopravy. Kromě toho není povinností kupovat palivo v Německu a tento nákup není ani žádným způsobem omezen. Z toho důvodu má Komise za to, že nedochází k přímé diskriminaci na základě státní příslušnosti. |
| --- | --- |

(81)

V daném případě SNM stanoví, že mýtné bude nahrazeno pouze při předložení účtů a poukázek dokládajících nákup pohonných hmot v Německu, aby se prokázalo, že byla v Německo zaplacena spotřební daň. Komise nevidí žádný důvod, proč by tato podmínka měla porušovat zásadu teritoriality uvedenou v článku 20 směrnice 1999/62/ES. SNM stanoví tytéž podmínky pro všechny dopravce a je přístupný všem silničním dopravcům bez ohledu na státní příslušnost nebo místo bydliště. Opatření nezavádí žádné prahové hodnoty, např. minimální částku mýtného poplatku nebo minimální objem dopravy. Kromě toho není povinností kupovat palivo v Německu a tento nákup není ani žádným způsobem omezen. Z toho důvodu má Komise za to, že nedochází k přímé diskriminaci na základě státní příslušnosti.

| (82) | Ačkoli nedochází k přímé diskriminaci, nabízí se otázka, zda tato vazba není příčinou skutečné nepřímé diskriminace na základě státní příslušnosti. Dochází k odlišnému přístupu k silničním dopravcům, kteří kupují pohonné hmoty v Německu, a dopravcům, kteří kupují pohonné hmoty v jiném členském státě. Tento rozdíl je zapříčiněn vazbou mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně v Německu. |
| --- | --- |

(82)

Ačkoli nedochází k přímé diskriminaci, nabízí se otázka, zda tato vazba není příčinou skutečné nepřímé diskriminace na základě státní příslušnosti. Dochází k odlišnému přístupu k silničním dopravcům, kteří kupují pohonné hmoty v Německu, a dopravcům, kteří kupují pohonné hmoty v jiném členském státě. Tento rozdíl je zapříčiněn vazbou mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně v Německu.

| (83) | Pokud má tento odlišný přístup různý dopad na německé dopravce na jedné straně a na dopravce z jiných členských států na straně druhé, přičemž zvýhodňuje dopravce německé a nezohledňuje objektivní rozdíly mezi situacemi, v nichž se dopravci nacházejí, znamená to, že je porušována zásada nediskriminace. Je tudíž otázkou, zda může být vazba mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně zdůvodněna objektivními rozdíly. Aby na tuto otázku odpověděla, bude Komise zkoumat, jak tato vazba bude v praxi fungovat a kteří dopravci z ní budou mít prospěch. |
| --- | --- |

(83)

Pokud má tento odlišný přístup různý dopad na německé dopravce na jedné straně a na dopravce z jiných členských států na straně druhé, přičemž zvýhodňuje dopravce německé a nezohledňuje objektivní rozdíly mezi situacemi, v nichž se dopravci nacházejí, znamená to, že je porušována zásada nediskriminace. Je tudíž otázkou, zda může být vazba mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně zdůvodněna objektivními rozdíly. Aby na tuto otázku odpověděla, bude Komise zkoumat, jak tato vazba bude v praxi fungovat a kteří dopravci z ní budou mít prospěch.

| (84) | Německé dálnice vedou středem Evropy a jsou ve velké míře využívány neněmeckými silničními dopravci. V roce 1998 činil podíl neněmecké nákladní dopravy na německých dálnicích 22,1 % a tento podíl vzrostl přibližně na 25,5 % v roce 2004. Vozidla z EU-25 představují téměř 92 % neněmeckých nákladních vozidel na německých dálnicích (49). |
| --- | --- |

(84)

Německé dálnice vedou středem Evropy a jsou ve velké míře využívány neněmeckými silničními dopravci. V roce 1998 činil podíl neněmecké nákladní dopravy na německých dálnicích 22,1 % a tento podíl vzrostl přibližně na 25,5 % v roce 2004. Vozidla z EU-25 představují téměř 92 % neněmeckých nákladních vozidel na německých dálnicích (49).

| (85) | Jelikož jsou v současné době ceny paliva v Německu vyšší než ve většině sousedních zemí, odrazuje to německé i neněmecké dopravce provozující mezinárodní dopravu od nákupu pohonných hmot v Německu. |
| --- | --- |

(85)

Jelikož jsou v současné době ceny paliva v Německu vyšší než ve většině sousedních zemí, odrazuje to německé i neněmecké dopravce provozující mezinárodní dopravu od nákupu pohonných hmot v Německu.

| (86) | Rozhodnutí o tom, zda nakoupit pohonné hmoty v Německu, či nikoli, je ekonomické a budou před něj za stejných podmínek postaveni němečtí i neněmečtí dopravci. V rámci trasy nakoupí všichni silniční dopravci pohonné hmoty tam, kde je to pro ně ekonomicky výhodné. Po zavedení SNM by silniční dopravci, kteří nakoupí pohonné hmoty mimo Německo, neměli nárok na náhradu, mohou se však rozhodnout pro možnost, která je pro ně ekonomicky výhodnější. Využijí možnost získat náhradu v rámci SNM v případě, že je cena za kilometr s německým palivem, snížená o náhradu mýtného, nižší než cena za km s palivem koupeným mimo Německo, zvýšená o plnou sazbu mýtného. |
| --- | --- |

(86)

Rozhodnutí o tom, zda nakoupit pohonné hmoty v Německu, či nikoli, je ekonomické a budou před něj za stejných podmínek postaveni němečtí i neněmečtí dopravci. V rámci trasy nakoupí všichni silniční dopravci pohonné hmoty tam, kde je to pro ně ekonomicky výhodné. Po zavedení SNM by silniční dopravci, kteří nakoupí pohonné hmoty mimo Německo, neměli nárok na náhradu, mohou se však rozhodnout pro možnost, která je pro ně ekonomicky výhodnější. Využijí možnost získat náhradu v rámci SNM v případě, že je cena za kilometr s německým palivem, snížená o náhradu mýtného, nižší než cena za km s palivem koupeným mimo Německo, zvýšená o plnou sazbu mýtného.

| (87) | V praxi bude SNM přínosný především pro dvě skupiny dopravců (jedná se o poměrné výhody, neboť mýtné se zvýší na průměrných 15 centů za km) (50):






  — | Pro dopravce, kteří provozují pouze vnitrostátní dopravu a je pro ně ekonomicky výhodné využívat dálnice. Tito dopravci jsou převážně státní příslušníci Německa, ačkoli je tento tržní segment otevřen všem členským státům EU-15 (kabotáž) a novým členským státům se otevře po uplynutí doby platnosti přechodných právních předpisů. |
| --- | --- | --- |

(87)

V praxi bude SNM přínosný především pro dvě skupiny dopravců (jedná se o poměrné výhody, neboť mýtné se zvýší na průměrných 15 centů za km) (50):

—

Pro dopravce, kteří provozují pouze vnitrostátní dopravu a je pro ně ekonomicky výhodné využívat dálnice. Tito dopravci jsou převážně státní příslušníci Německa, ačkoli je tento tržní segment otevřen všem členským státům EU-15 (kabotáž) a novým členským státům se otevře po uplynutí doby platnosti přechodných právních předpisů.

| — | Pro všechny dopravce, německé i neněmecké, kteří provozují mezinárodní dopravu ze zemí či přes země, v nichž je cena paliva poměrně vysoká. Takováto situace by se týkala zejména silničních dopravců usazených ve Francii, Belgii a Nizozemsku, skupiny zemí, jejichž vozidla najedou 32 % z celkového počtu kilometrů ujetých neněmeckými vozidly na německých dálnicích. |
| --- | --- |

—

Pro všechny dopravce, německé i neněmecké, kteří provozují mezinárodní dopravu ze zemí či přes země, v nichž je cena paliva poměrně vysoká. Takováto situace by se týkala zejména silničních dopravců usazených ve Francii, Belgii a Nizozemsku, skupiny zemí, jejichž vozidla najedou 32 % z celkového počtu kilometrů ujetých neněmeckými vozidly na německých dálnicích.

| (88) | Německé orgány ve svých připomínkách samy uznávají, že téměř 20 % německých silničních dopravců, pravděpodobně těch, kteří působí převážně na vnitrostátním trhu a v centrálních oblastech Německa, nevyužívá nižších cen v ostatních zemích. Naopak, dopravci usazení v jiných členských státech zpravidla nebudou benzín kupovat pouze a převážně v Německu, ale v jiných členských státech, zejména v těch, kde je palivo levnější, ačkoli část své činnosti vykonávají v Německu nebo dokonce na německém místním trhu, a využívají tak svobodu provozovat kabotážní dopravu. |
| --- | --- |

(88)

Německé orgány ve svých připomínkách samy uznávají, že téměř 20 % německých silničních dopravců, pravděpodobně těch, kteří působí převážně na vnitrostátním trhu a v centrálních oblastech Německa, nevyužívá nižších cen v ostatních zemích. Naopak, dopravci usazení v jiných členských státech zpravidla nebudou benzín kupovat pouze a převážně v Německu, ale v jiných členských státech, zejména v těch, kde je palivo levnější, ačkoli část své činnosti vykonávají v Německu nebo dokonce na německém místním trhu, a využívají tak svobodu provozovat kabotážní dopravu.

| (89) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise předpokládá, že s ohledem na vysokou úroveň cen pohonných hmot ve členských státech se systém SNM nebude vztahovat na značný podíl kilometrů ujetých neněmeckými vozidly (51) na německých dálnicích, a to z důvodu vazby mezi SNM a platbou spotřební daně v Německu. Tento procentní podíl bude u německých silničních dopravců zjevně nižší. Kromě toho mohou příležitostní uživatelé německých dálnic, zejména z jiných členských států, od žádosti o náhradu v rámci SNM upustit kvůli administrativní zátěži, a tudíž by byli oproti pravidelným uživatelům, zejména z Německa, dále znevýhodněni. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise předpokládá, že s ohledem na vysokou úroveň cen pohonných hmot ve členských státech se systém SNM nebude vztahovat na značný podíl kilometrů ujetých neněmeckými vozidly (51) na německých dálnicích, a to z důvodu vazby mezi SNM a platbou spotřební daně v Německu. Tento procentní podíl bude u německých silničních dopravců zjevně nižší. Kromě toho mohou příležitostní uživatelé německých dálnic, zejména z jiných členských států, od žádosti o náhradu v rámci SNM upustit kvůli administrativní zátěži, a tudíž by byli oproti pravidelným uživatelům, zejména z Německa, dále znevýhodněni.

| (90) | Vzhledem k této skutečnosti Komise zdůrazňuje, že silniční dopravce, který využívá německé dálnice a palivo kupuje mimo Německo, využívá německou silniční infrastrukturu naprosto stejně jako silniční dopravce, který pohonné hmoty kupuje v Německu. Proto lze učinit závěr, že vazba mezi náhradou mýtného a částkou spotřební daně zaplacené v Německu, která je příčinou různých úrovní mýtného, nemůže být zdůvodněna rozdíly ve využívání německých dálnic. V důsledku této vazby budou muset někteří silniční dopravci, a to převážně ti neněmečtí, jak bylo prokázáno v odstavcích 86 a 87, platit vyšší mýtné než jiní dopravci, ačkoli přepravují tentýž náklad na stejnou vzdálenost po stejné dálnici. Kromě toho dotčený systém zvýhodní vnitrostátní dopravu, provozovanou převážně dopravci, kteří kupují palivo v Německu, před dopravou mezi členskými státy, provozovanou dopravci, kteří častěji kupují pohonné hmoty v jiných členských státech, což je další forma diskriminace, kterou právo Společenství zakazuje (52). |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k této skutečnosti Komise zdůrazňuje, že silniční dopravce, který využívá německé dálnice a palivo kupuje mimo Německo, využívá německou silniční infrastrukturu naprosto stejně jako silniční dopravce, který pohonné hmoty kupuje v Německu. Proto lze učinit závěr, že vazba mezi náhradou mýtného a částkou spotřební daně zaplacené v Německu, která je příčinou různých úrovní mýtného, nemůže být zdůvodněna rozdíly ve využívání německých dálnic. V důsledku této vazby budou muset někteří silniční dopravci, a to převážně ti neněmečtí, jak bylo prokázáno v odstavcích 86 a 87, platit vyšší mýtné než jiní dopravci, ačkoli přepravují tentýž náklad na stejnou vzdálenost po stejné dálnici. Kromě toho dotčený systém zvýhodní vnitrostátní dopravu, provozovanou převážně dopravci, kteří kupují palivo v Německu, před dopravou mezi členskými státy, provozovanou dopravci, kteří častěji kupují pohonné hmoty v jiných členských státech, což je další forma diskriminace, kterou právo Společenství zakazuje (52).

| (91) | Provázání náhrady mýtného a částky spotřební daně zaplacené v Německu může naznačovat, že je systém navržen jako vyrovnání za vysokou úroveň spotřebních daní z paliva v Německu. Praxe Komise a jurisprudence Soudního dvora však v tomto ohledu hovoří zcela jasně: rozdíl v daňové zátěži nemůže sám o sobě (53) být důvodem k udělení státní podpory. Udělení podpory nelze zdůvodnit, je-li jejím účelem poskytnout vyrovnání některým vnitrostátním dopravcům za jejich relativní nevýhodu vyplývající z regulačních či daňových rozdílů ve srovnání s ostatními členskými státy. Státní podpora není vhodným nástrojem, jímž by měly být některým dopravcům vyrovnány rozdíly mezi úrovněmi zdanění v různých členských státech. V důsledku toho není skutečnost, že jsou německé spotřební daně – a tudíž i ceny nafty – vysoké, a tudíž je třeba vyrovnat údajnou relativní nevýhodu německých dopravců, dostatečným zdůvodněním vazby mezi SNM a platbou spotřební daně. Kromě toho jsou ceny pohonných hmot vysoké i v jiných členských státech a dopravci z těchto států, kteří ze zeměpisných a provozních důvodu pravděpodobně pohonné hmoty v Německu nekoupí, nebudou mít nárok na vyrovnání ve stejném rozsahu jako dopravci z Německa. |
| --- | --- |

(91)

Provázání náhrady mýtného a částky spotřební daně zaplacené v Německu může naznačovat, že je systém navržen jako vyrovnání za vysokou úroveň spotřebních daní z paliva v Německu. Praxe Komise a jurisprudence Soudního dvora však v tomto ohledu hovoří zcela jasně: rozdíl v daňové zátěži nemůže sám o sobě (53) být důvodem k udělení státní podpory. Udělení podpory nelze zdůvodnit, je-li jejím účelem poskytnout vyrovnání některým vnitrostátním dopravcům za jejich relativní nevýhodu vyplývající z regulačních či daňových rozdílů ve srovnání s ostatními členskými státy. Státní podpora není vhodným nástrojem, jímž by měly být některým dopravcům vyrovnány rozdíly mezi úrovněmi zdanění v různých členských státech. V důsledku toho není skutečnost, že jsou německé spotřební daně – a tudíž i ceny nafty – vysoké, a tudíž je třeba vyrovnat údajnou relativní nevýhodu německých dopravců, dostatečným zdůvodněním vazby mezi SNM a platbou spotřební daně. Kromě toho jsou ceny pohonných hmot vysoké i v jiných členských státech a dopravci z těchto států, kteří ze zeměpisných a provozních důvodu pravděpodobně pohonné hmoty v Německu nekoupí, nebudou mít nárok na vyrovnání ve stejném rozsahu jako dopravci z Německa.

| (92) | Skutečnost, že německé orgány tvrdí, že v současné době je 50 % příjmů ze spotřební daně vyčleněno na infrastrukturu a že je třeba zavést SNM, aby se zamezilo tomu, že dopravci platí za infrastrukturu dvakrát, uvedený závěr nevyvrací. Za prvé, konečné určení příjmů z daní není důležité, aby bylo možné posoudit, zda dochází k diskriminaci mezi německými silničními dopravci a dopravci z jiných členských států. Rozdíl v daňové zátěži nemůže být důvodem k udělení podpory, a to bez ohledu na určení příjmů z daní. Za druhé, na infrastrukturu je vyčleněno pouze 50 % těchto příjmů a z toho bude 50 %, tedy značný podíl, použito na financování nákladů na infrastrukturu zbývající německé silniční sítě, kde se mýtné nevybírá. Tudíž nelze tvrdit, že – jak prohlašují německé orgány – dopravci, kteří platí jak mýtné, tak spotřební daně, v podstatě platí dvojí příspěvek na náklady na infrastrukturu, neboť příjmy ze spotřebních daní jsou na financování infrastruktury, za kterou se nevybírá mýtné, použity pouze okrajově. V důsledku toho nemůže vazbu mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně odůvodnit ani skutečnost, že jsou příjmy ze spotřebních daní částečně využívány k financování infrastruktury. |
| --- | --- |

(92)

Skutečnost, že německé orgány tvrdí, že v současné době je 50 % příjmů ze spotřební daně vyčleněno na infrastrukturu a že je třeba zavést SNM, aby se zamezilo tomu, že dopravci platí za infrastrukturu dvakrát, uvedený závěr nevyvrací. Za prvé, konečné určení příjmů z daní není důležité, aby bylo možné posoudit, zda dochází k diskriminaci mezi německými silničními dopravci a dopravci z jiných členských států. Rozdíl v daňové zátěži nemůže být důvodem k udělení podpory, a to bez ohledu na určení příjmů z daní. Za druhé, na infrastrukturu je vyčleněno pouze 50 % těchto příjmů a z toho bude 50 %, tedy značný podíl, použito na financování nákladů na infrastrukturu zbývající německé silniční sítě, kde se mýtné nevybírá. Tudíž nelze tvrdit, že – jak prohlašují německé orgány – dopravci, kteří platí jak mýtné, tak spotřební daně, v podstatě platí dvojí příspěvek na náklady na infrastrukturu, neboť příjmy ze spotřebních daní jsou na financování infrastruktury, za kterou se nevybírá mýtné, použity pouze okrajově. V důsledku toho nemůže vazbu mezi náhradou mýtného a platbou spotřební daně odůvodnit ani skutečnost, že jsou příjmy ze spotřebních daní částečně využívány k financování infrastruktury.

| (93) | Kromě toho je třeba podotknout, že povaha mýtného a spotřební daně se liší. Mýtné je platba za využívání služby. Spotřební daň je daň. Jak již bylo uvedeno v kapitole 5.2.3 tohoto rozhodnutí, důvody jejich výběru se liší: užívání dálnic v případě mýtného, spotřeba minerálních olejů v případě spotřebních daní. |
| --- | --- |

(93)

Kromě toho je třeba podotknout, že povaha mýtného a spotřební daně se liší. Mýtné je platba za využívání služby. Spotřební daň je daň. Jak již bylo uvedeno v kapitole 5.2.3 tohoto rozhodnutí, důvody jejich výběru se liší: užívání dálnic v případě mýtného, spotřeba minerálních olejů v případě spotřebních daní.

| (94) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nevidí Komise žádný objektivní důvod, proč by snížení mýtných poplatků mělo být spojeno s částkou spotřební daně placené na území Německa. V důsledku toho nelze objektivně zdůvodnit odlišný přístup k dopravcům, kteří koupí pohonné hmoty v Německu, a dopravcům, kteří je koupí v jiné zemi, jelikož se objektivně nacházejí ve stejné situaci. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nevidí Komise žádný objektivní důvod, proč by snížení mýtných poplatků mělo být spojeno s částkou spotřební daně placené na území Německa. V důsledku toho nelze objektivně zdůvodnit odlišný přístup k dopravcům, kteří koupí pohonné hmoty v Německu, a dopravcům, kteří je koupí v jiné zemi, jelikož se objektivně nacházejí ve stejné situaci.

| (95) | Vzhledem k těmto důvodům došla Komise k závěru, že opatření podpory není v souladu se zásadou nediskriminace, jelikož opatření skutečně diskriminuje zahraniční silniční dopravce, a již jen z toho důvodu musí být považováno za neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k těmto důvodům došla Komise k závěru, že opatření podpory není v souladu se zásadou nediskriminace, jelikož opatření skutečně diskriminuje zahraniční silniční dopravce, a již jen z toho důvodu musí být považováno za neslučitelné se společným trhem.

| (96) | Kromě toho opatření podpory nedodržuje ani čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES, který stanoví, že mýtné a uživatelské poplatky nesmějí být přímo ani nepřímo diskriminační na základě státní příslušnosti dopravce nebo místa původu či určení vozidla. |
| --- | --- |

(96)

Kromě toho opatření podpory nedodržuje ani čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES, který stanoví, že mýtné a uživatelské poplatky nesmějí být přímo ani nepřímo diskriminační na základě státní příslušnosti dopravce nebo místa původu či určení vozidla.

| (97) | Toto ustanovení vyjadřuje obecnou zásadu práva Společenství, konkrétně v oblasti dopravy, tedy zákaz jakékoli diskriminace na základě státní příslušnosti, místa usazení nebo výchozího místa či místa určení dopravy. Soudci Společenství tuto zásadu důsledně uplatňují (54), a to i ve zvláštních případech mýtného (55). |
| --- | --- |

(97)

Toto ustanovení vyjadřuje obecnou zásadu práva Společenství, konkrétně v oblasti dopravy, tedy zákaz jakékoli diskriminace na základě státní příslušnosti, místa usazení nebo výchozího místa či místa určení dopravy. Soudci Společenství tuto zásadu důsledně uplatňují (54), a to i ve zvláštních případech mýtného (55).

| (98) | Podle ustálené judikatury je z obecného systému Smlouvy zřejmé, že výsledek řízení týkajícího se slučitelnosti státní podpory se společným trhem nesmí být nikdy v rozporu s obecnými ustanoveními Smlouvy (56). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že aspekty podpory, které jsou v rozporu s jinými ustanoveními Smlouvy než s články 87 a 88, mohou být tak neodlučně spjaty s předmětem podpory, že je nemožné vyhodnotit je samostatně (57). Z výše vysvětlených důvodů by dotčené opatření porušilo zásadu nediskriminace, a zejména čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES. Toto porušení tvoří podstatu mechanismu SNM, a tudíž je s ním neodlučně spjato. To je dalším důvodem, proč musí Komise podporu prohlásit za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(98)

Podle ustálené judikatury je z obecného systému Smlouvy zřejmé, že výsledek řízení týkajícího se slučitelnosti státní podpory se společným trhem nesmí být nikdy v rozporu s obecnými ustanoveními Smlouvy (56). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že aspekty podpory, které jsou v rozporu s jinými ustanoveními Smlouvy než s články 87 a 88, mohou být tak neodlučně spjaty s předmětem podpory, že je nemožné vyhodnotit je samostatně (57). Z výše vysvětlených důvodů by dotčené opatření porušilo zásadu nediskriminace, a zejména čl. 7 odst. 4 směrnice 1999/62/ES. Toto porušení tvoří podstatu mechanismu SNM, a tudíž je s ním neodlučně spjato. To je dalším důvodem, proč musí Komise podporu prohlásit za neslučitelnou se společným trhem.

| (99) | Komise německým orgánům připomíná, že v případě, že považují celkové poplatky uložené německým silničním dopravcům za příliš vysoké, mohou v rámci stávajících harmonizačních opatření na úrovni Společenství změnit daň z vozidel nebo úroveň spotřebních daní. Takováto opatření jsou horizontální a obecná a v zásadě nepovedou k přímé ani skutečné diskriminaci. |
| --- | --- |

(99)

Komise německým orgánům připomíná, že v případě, že považují celkové poplatky uložené německým silničním dopravcům za příliš vysoké, mohou v rámci stávajících harmonizačních opatření na úrovni Společenství změnit daň z vozidel nebo úroveň spotřebních daní. Takováto opatření jsou horizontální a obecná a v zásadě nepovedou k přímé ani skutečné diskriminaci.

| (100) | Komise je přesvědčena, že nebyla prokázána nezbytnost podpory. Německé orgány tvrdí, že je třeba opatření chápat s přihlédnutím ke skutečnosti, že německé orgány v současné době uskutečňují přechod od dálničního poplatku odvíjejícího se z daně k dálničnímu poplatku odvíjejícího se od najetých kilometrů. Komise chápe záměr zavést přechodná opatření s cílem zvýšit celkové poplatky uložené silničním dopravcům, poznamenává však, že úroveň mýtného byla stanovena níže, než bylo původně plánováno, tedy na 12,6 centů za km namísto 15 centů za km. Upuštění od plánovaného zvýšení sazby mýtného by v přechodném období znamenalo jednodušší způsob náhrady, než zvýšení sazby mýtného na 15 centů za km a zároveň zavedení SNM a vrácení částky 2,6 centů za km. Kromě toho se současná platná sazba vztahuje na všechny silniční dopravce, kteří využívají německé dálnice, a tudíž není diskriminační. Plánovaná náhrada by tuto rovnováhu změnila, a to není pro dosažení stanoveného cíle nutné. |
| --- | --- |

(100)

Komise je přesvědčena, že nebyla prokázána nezbytnost podpory. Německé orgány tvrdí, že je třeba opatření chápat s přihlédnutím ke skutečnosti, že německé orgány v současné době uskutečňují přechod od dálničního poplatku odvíjejícího se z daně k dálničnímu poplatku odvíjejícího se od najetých kilometrů. Komise chápe záměr zavést přechodná opatření s cílem zvýšit celkové poplatky uložené silničním dopravcům, poznamenává však, že úroveň mýtného byla stanovena níže, než bylo původně plánováno, tedy na 12,6 centů za km namísto 15 centů za km. Upuštění od plánovaného zvýšení sazby mýtného by v přechodném období znamenalo jednodušší způsob náhrady, než zvýšení sazby mýtného na 15 centů za km a zároveň zavedení SNM a vrácení částky 2,6 centů za km. Kromě toho se současná platná sazba vztahuje na všechny silniční dopravce, kteří využívají německé dálnice, a tudíž není diskriminační. Plánovaná náhrada by tuto rovnováhu změnila, a to není pro dosažení stanoveného cíle nutné.

| (101) | Kromě toho neposkytly německé orgány dostatečné důvody ve prospěch SNM, které by vyvážily vyšší administrativní zátěž silničních dopravců způsobenou zavedením systému náhrady mýtného, který je ve srovnání s jednoduchým zachováním nižší sazby mýtného technicky složitý. Silniční dopravci by měli předkládat účty z čerpacích stanic nebo doklady o platbě paliva kreditní kartou společnosti v Německu s uvedením poznávací značky příslušného vozidla, a žádost o náhradu by měli každoročně podat v určité lhůtě. Takováto zátěž se pravděpodobně obzvláště dotkne příležitostných uživatelů německých dálnic, zejména z jiných členských států. Komise německým orgánům připomíná, že považují-li to za nutné, mohou mýtné kdykoli zvýšit za předpokladu, že jsou zohledněna ustanovení směrnice 1999/62/ES. |
| --- | --- |

(101)

Kromě toho neposkytly německé orgány dostatečné důvody ve prospěch SNM, které by vyvážily vyšší administrativní zátěž silničních dopravců způsobenou zavedením systému náhrady mýtného, který je ve srovnání s jednoduchým zachováním nižší sazby mýtného technicky složitý. Silniční dopravci by měli předkládat účty z čerpacích stanic nebo doklady o platbě paliva kreditní kartou společnosti v Německu s uvedením poznávací značky příslušného vozidla, a žádost o náhradu by měli každoročně podat v určité lhůtě. Takováto zátěž se pravděpodobně obzvláště dotkne příležitostných uživatelů německých dálnic, zejména z jiných členských států. Komise německým orgánům připomíná, že považují-li to za nutné, mohou mýtné kdykoli zvýšit za předpokladu, že jsou zohledněna ustanovení směrnice 1999/62/ES.

| (102) | Vzhledem k těmto důvodům Komise uzavírá, že opatření podpory nedodržuje ani zásadu nezbytnosti, což je samo o sobě dostatečným důvodem k tomu, aby podporu prohlásila za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k těmto důvodům Komise uzavírá, že opatření podpory nedodržuje ani zásadu nezbytnosti, což je samo o sobě dostatečným důvodem k tomu, aby podporu prohlásila za neslučitelnou se společným trhem.

| (103) | S ohledem na výše uvedené důvody se Komise domnívá, že není splněna ani poslední podmínka čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/70, tedy že by podpora neměla narušovat hospodářskou soutěž v rozsahu, který by byl neslučitelný se společným zájmem. Jak bylo vysvětleno výše, podpora neoprávněně zvýhodní německé dopravce před konkurenty z jiných členských států, což je v rozporu se správným fungováním společného trhu s dopravou a navíc i se samotnou zásadou svobody poskytování dopravních služeb. Také z toho důvodu musí být podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(103)

S ohledem na výše uvedené důvody se Komise domnívá, že není splněna ani poslední podmínka čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/70, tedy že by podpora neměla narušovat hospodářskou soutěž v rozsahu, který by byl neslučitelný se společným zájmem. Jak bylo vysvětleno výše, podpora neoprávněně zvýhodní německé dopravce před konkurenty z jiných členských států, což je v rozporu se správným fungováním společného trhu s dopravou a navíc i se samotnou zásadou svobody poskytování dopravních služeb. Také z toho důvodu musí být podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem.

| (104) | Na závěr je nutno poznamenat, že německé orgány neuvedly kromě článku 73 Smlouvy o ES žádné důvody pro slučitelnost. V každém případě Komise potvrzuje svůj předběžný úsudek uvedený v odstavci 57 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení: podporu nelze v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a c) ani na základě žádné odchylky prohlásit za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(104)

Na závěr je nutno poznamenat, že německé orgány neuvedly kromě článku 73 Smlouvy o ES žádné důvody pro slučitelnost. V každém případě Komise potvrzuje svůj předběžný úsudek uvedený v odstavci 57 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení: podporu nelze v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a), b) a c) ani na základě žádné odchylky prohlásit za slučitelnou se společným trhem.

6.   ZÁVĚR

| (105) | Komise uzavírá, že SNM je opatření podpory, které nesplňuje podmínky stanovené v článku 73 Smlouvy o ES a v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/70, a tudíž není slučitelné se společným trhem, |
| --- | --- |

(105)

Komise uzavírá, že SNM je opatření podpory, které nesplňuje podmínky stanovené v článku 73 Smlouvy o ES a v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1107/70, a tudíž není slučitelné se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora, kterou hodlá Spolková republika Německo poskytnout a která vychází z oddílu 3 odst. 2 čl. 1 Zákona o uložení dálničních poplatků, které se odvíjejí od najetých kilometrů, těžkým nákladním vozidlům, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 25. ledna 2006.

Za Komisi

Jacques BARROT

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 202, 27.8.2003, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. C 202, 27.8.2003, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42.

4

(5)  To potvrdila také studie provedená vídeňským institutem Ősterreichisches Institut für Raumplanung, podle jejíchž závěrů byly náklady na infrastrukturu stanoveny patřičným způsobem v souladu se směrnicí 1999/62/ES.

5

(6)  227 milionů na 100 km; 227 × 30 : 100 = 68 milionů.

6

(7)  227 : 68 = 3,3.

7

(8)  600 : 227 = 2,6.

8

(9)  2,6 × 3,3 = 8,6 (centů).

9

(10)  BGBl. G 5702, 2002, část I č. 23, zveřejněno v Bonnu dne 11. dubna 2002, s. 1234, změněno právním předpisem ze dne 28. června 2003, BGBl. I, s. 1050.

10

(11)  Zákonná vyhláška, kterou se stanoví sazba mýtného pro těžká nákladní vozidla, 24. června 2003, BGBl. I, s. 1001.

11

(12)  BGBl. I, s. 2150, 2185; 1993, s. 169.

12

(13)  Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 12–15. Dne 1. ledna 2004 byla uvedená směrnice nahrazena směrnicí 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51).

13

(14)  Belgie: FEBETRA (Fédération Royale Belge des Transporteurs), zasláno 11. září 2003 a zaevidováno 15. září 2003 (A/29597); SAV (De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners), zasláno 15. září 2003 a zaevidováno 19. září 2003 (A/30036); Dánsko: DTL (Dansk Transport og Logistik), zasláno 26. září 2003 a zaevidováno 30. září 2003 (A/30852); Německo: BGL (Bundesverband Güterverkehr Logistik und Entsorgung), zasláno 22. září 2003 a zaevidováno 23. září 2003 (A/30304); Nizozemsko: TLN (Transport en Logistiek Nederland), zasláno 25. září 2003 a zaevidováno 26. září 2003 (A/30535); Španělsko: ASTIC (Asociación del Transporte Internacional por Carretera), zasláno 26. září 2003 a zaevidováno 13. října 2003 (A/31891); ATRADICE (Asociación de Empresas de Transporte de la Región Centro), zasláno 25. září 2003 a zaevidováno 26. září 2003 (A/30540); CETM (Confederación Española de Transporte de Mercancías), zasláno 26. září 2003 a zaevidováno 9. října 2003 (A/31648); FENADISMER (Federación Nacional de Asociaciones de Transporte de España) zasláno 25. září 2003 a zaevidováno 2003 (A/30502); FROET (Federación Regional de Organizaciones Empresariales de Transporte de Murcia), zasláno 22. září 2003 a zaevidováno 23. září 2003 (A/30273).

14

(15)  Spojené království: stálé zastoupení, zasláno 2. října 2003 a zaevidováno 8. října 2003 (A/31558); Španělsko: Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, zasláno 24. září 2003 a zaevidováno 26. zaří 2003 (A/30588).

15

(16)  Příspěvky obhajující systém náhrad: BGL a Spojené království.

16

(17)  ASTIC, ATRADICE, CEMT, Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, DTL, FEBETRA, FROET, SAV, TLN.

17

(18)  Viz např. ASTIC.

18

(19)  Viz např. DTL, FROET.

19

(20)  Viz např. TLN.

20

(21)  Viz např. ATRADICE, ASTIC, CEMT, FROET.

21

(22)  Viz např. ATRADICE.

22

(23)  Viz např. ASTIC, ATRADICE, CEMT.

23

(24)  Viz např. ASTIC, CEMT.

24

(25)  V této souvislosti odkazují zúčastněné strany na věc C-6/97 Italská republika v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 2981, zejména bod 21.

25

Italská republika v. Komise

(26)  Viz např. ATRADICE, CEMT, FROET.

26

(27)  Viz např. ASTIC, ATRADICE, CEMT.

27

(28)  Nyní článek 19 směrnice 2003/96/ES.

28

(29)  Viz např. Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento.

29

(30)  ASTIC, ATRADICE, CEMT.

30

(31)  Viz věc C-205/98 Komise v. Rakousko – Brenner Toll, Sb. rozh. 2000, s. I 7367, zejména body 76, 78 a 86); C-6/1997 Italská republika v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 2981, zejména body 15, 21, 23; věc C-200/97 Ecotrade v. AFS, Sb. rozh. 1998, s. I 7907; věc C-90/94 Haar Petroleum, Sb. rozh. 1997, s. I 4085, zejména body 34, 35, 37 a 40.

31

Komise v. Rakousko – Brenner Toll

Italská republika v. Komise

Ecotrade v. AFS

Haar Petroleum

(32)  V této souvislosti je rovněž učiněn odkaz na věc C-205/98 Komise v. Rakousko, zejména na body 76, 78, 85, 86, 101 a 104.

32

Komise v. Rakousko

(33)  Např. nedostatek autorizovaných dílen pro montáž palubních jednotek, nemožnost přístupu silničních dopravců k internetovému systému, potíže s registrací a přesměrováním a jazykové potíže v terminálech, nedostatečné způsoby platby (palubní jednotky, internet, terminál), jazykové potíže atd.

33

(34)  Viz rovněž spojené věci C-430/99 a C-431/99 Sea-Land Service Inc. a Nedlloyd Lijnen BV, bod 43 rozsudku a zejména body 85, 101 a 120 až 123 stanoviska generálního advokáta Albera společně s citovanou judikaturou.

34

Sea-Land Service Inc. a Nedlloyd Lijnen BV

(35)  Viz rovněž Haar Petroleum, zejména body 34, 35, 37 a 40.

35

Haar Petroleum

(36)  Směrem k postupnému zpoplatnění využívání infrastruktury, s. 71.

36

(37)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (KOM(2003) 448 v konečném znění).

37

(38)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

38

(39)  Nařízení Rady (EHS) č. 881/92 ze dne 26. března 1992 o přístupu na trh silniční přepravy zboží uvnitř Společenství na území nebo z území členského státu nebo procházející územím jednoho nebo více členských států (Úř. věst. L 95, 9.4.1992, s. 1) a nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst. L 279, 12.11.1993, s. 1).

39

(40)  Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout, Evropská komise, 2001, tabulka 3, s. 72.

40

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout

(41)  Bývalý čl. 8 odst. 4 směrnice 92/81/EHS.

41

(42)  Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1.

42

(43)  Věc C-276/97 Komise v. Francie, Sb. rozh. 2000, s. I 6251, bod 36 rozsudku a stanovisko generálního advokáta Albera společně s citovanou judikaturou. Dohody EU-Bulharsko a Maďarsko, C-211/01, bod 50 (dosud nezveřejněné).

43

Komise v. Francie

(44)  Ustanovení čl. 19 odst. 1 stanoví, že Rada může jednomyslně na návrh Komise povolit kterémukoli členskému státu, aby zavedl další osvobození od daně nebo snížení z důvodů některé zvláštní politiky.

44

(45)  Úř. věst. L 130, 15.6.1970, s. 1.

45

(46)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2002, N 287/02 – Dánsko (Úř. věst. C 34, 13.2.2003, s. 7); rozhodnutí Komise ze dne 19. září 2001, N 500/01 – Spojené království, Network Grants to Licensed Heavy Rail Infrastructure Managers (Úř. věst. C 333, 28.11.2001, s. 7); rozhodnutí Komise ze dne 20. června 2001, N 219/01 – Rakousko (Úř. věst. C 224, 1.9.2001, s. 2); rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1999, N 617/98 – Nizozemsko (Utrecht) (Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 7); rozhodnutí Komise ze dne 8. prosince 1999, N 412/98 – Itálie (Marche) (Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11); rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko (Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2); rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 1999, N 588/98 – Dánsko (Úř. věst. C 166, 12.6.1999, s. 6). Viz rovněž návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady předložený Komisí dne 26. července 2000 o poskytování podpor na koordinaci dopravy po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (KOM(2000) 5 v konečném znění).

46

(47)  Věc C-156/98 Německo v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. I 6857, body 86 a 87.

47

Německo v. Komise

(48)  Věc C-351/98 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I 8031, bod 57: „Nejprve je třeba podotknout, že tvrzení Komise, že jsou diskriminovány podniky z jiných členských států, protože jim mechanismus komplikuje přístup k podpoře, není odůvodněné. ... Opatření na podporu investic přijaté veřejnými orgány se může z definice uplatnit pouze na území, za které orgány odpovídají, a orgán nemůže být kritizován za to, že výhody opatření nejsou k dispozici podnikům, které na daném území nejsou usazené, neboť tyto podniky jsou vůči tomuto orgánu ve zcela jiném postavení než podniky, které na daném území usazené jsou. Uvedené tvrzení nicméně neznamená, že takovéto opatření podpory nelze klasifikovat jako ‚podporu ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy, pokud splňuje podmínky uvedeného ustanovení‘.“

48

Španělsko v. Komise

(49)  Zdroj: Zpráva o ekonomickém dopadu německého systému náhrady mýtného, který souvisí se systémem mýtného pro těžká nákladní vozidla, na silniční dopravce, 21.4.2005, MVV Consultants and Engineers.

49

Zdroj: Zpráva o ekonomickém dopadu německého systému náhrady mýtného, který souvisí se systémem mýtného pro těžká nákladní vozidla, na silniční dopravce

(50)  Viz rovněž: Zpráva o ekonomickém dopadu německého systému náhrady mýtného, který souvisí se systémem mýtného pro těžká nákladní vozidla, na silniční dopravce, 21.4.2005, MVV Consultants and Engineers.

50

Zpráva o ekonomickém dopadu německého systému náhrady mýtného, který souvisí se systémem mýtného pro těžká nákladní vozidla, na silniční dopravce

(51)  Ukazatelem využití dálnic je výkon dopravy měřený v kilometrech, které vozidla ujedou.

51

(52)  Věc C-381/93 Komise v. Francie, Sb. rozh. 1994, s. I 5145, body 17 až 21 a věc C-92/01 Stylianakis, Sb. rozh. 2003, s. I 1291, bod 25.

52

Komise v. Francie

Stylianakis

(53)  Viz poznámka pod čarou 25. Viz rovněž věc C-298/00P Itálie v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I 4087, body 61 a 62; věc C-382/99 Nizozemsko v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I 5163, body 60 až 66, věc C-6/97 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 2981, bod 22.

53

Itálie v. Komise

Nizozemsko v. Komise

Itálie v. Komise

(54)  Věc C-18/93 Corsica Ferries v. Italy, Sb. rozh. 1994, s. I 1783, bod 35; Stylianakis, bod 25.

54

Corsica Ferries v. Italy

Stylianakis

(55)  Komise v. Rakousko, body 74 až 88 a 109 až 115.

55

Komise v. Rakousko

(56)  Věc 73/79 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1980, s. 1533, bod 11.

56

Komise v. Itálie

(57)  Věc 74/76 Iannelli & Volpi v. Neroní, Sb. rozh. 1977, s. 557.

57

Iannelli & Volpi v. Neroní

---

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/45

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. února 2009,

kterým se mění příloha II rozhodnutí Rady 79/542/EHS, pokud jde o údaje týkající se Botswany v seznamu třetích zemí nebo částí třetích zemí, z nichž je povolen dovoz některých druhů čerstvého masa do Společenství

(oznámeno pod číslem K(2009) 1031)

(Text s významem pro EHP)

(2009/151/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na úvodní větu článku 8, čl. 8 odst. 1 první pododstavec a čl. 8 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Rady 79/542/EHS ze dne 21. prosince 1976, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich masa do Společenství (2), stanoví hygienická opatření pro dovoz živých zvířat, kromě koňovitých, do Společenství a pro dovoz čerstvého masa z těchto zvířat, včetně koňovitých, avšak vyjma masných polotovarů. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Rady 79/542/EHS ze dne 21. prosince 1976, kterým se stanoví seznam třetích zemí nebo částí třetích zemí a kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz některých živých zvířat a jejich masa do Společenství (2), stanoví hygienická opatření pro dovoz živých zvířat, kromě koňovitých, do Společenství a pro dovoz čerstvého masa z těchto zvířat, včetně koňovitých, avšak vyjma masných polotovarů.

| (2) | Rozhodnutí 79/542/EHS stanoví, že dovoz čerstvého masa určeného k lidské spotřebě je povolen pouze tehdy, jestliže toto čerstvé maso pochází z území třetí země nebo její části, které je uvedeno v seznamu v příloze II části 1 uvedeného rozhodnutí a splňuje podmínky stanovené v příslušném veterinárním osvědčení pro toto maso podle vzorů v uvedené příloze v části 2, přičemž se zohlední veškeré zvláštní podmínky nebo doplňkové záruky vyžadované pro toto maso. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 79/542/EHS stanoví, že dovoz čerstvého masa určeného k lidské spotřebě je povolen pouze tehdy, jestliže toto čerstvé maso pochází z území třetí země nebo její části, které je uvedeno v seznamu v příloze II části 1 uvedeného rozhodnutí a splňuje podmínky stanovené v příslušném veterinárním osvědčení pro toto maso podle vzorů v uvedené příloze v části 2, přičemž se zohlední veškeré zvláštní podmínky nebo doplňkové záruky vyžadované pro toto maso.

| (3) | Botswana je uvedena v seznamu v příloze II části 1 rozhodnutí 79/542/EHS a byla rozdělena do různých území především podle jejich nákazového statusu. Z těchto území je povolen vývoz čerstvého vykostěného a vyzrálého masa domácího skotu, domácích ovcí a koz a některých farmových a volně žijících nezdomácnělých zvířat (dále jen „čerstvé maso“) do Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Botswana je uvedena v seznamu v příloze II části 1 rozhodnutí 79/542/EHS a byla rozdělena do různých území především podle jejich nákazového statusu. Z těchto území je povolen vývoz čerstvého vykostěného a vyzrálého masa domácího skotu, domácích ovcí a koz a některých farmových a volně žijících nezdomácnělých zvířat (dále jen „čerstvé maso“) do Společenství.

| (4) | Dne 20. října 2008 vzniklo podezření na ohnisko slintavky a kulhavky v hospodářství nacházejícím se v okrese Ghanzi v oblasti veterinární kontroly nákaz 12 v Botswaně. Jakmile bylo ohnisko potvrzeno, pozastavil příslušný orgán v Botswaně z celé země vývoz čerstvého masa do Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Dne 20. října 2008 vzniklo podezření na ohnisko slintavky a kulhavky v hospodářství nacházejícím se v okrese Ghanzi v oblasti veterinární kontroly nákaz 12 v Botswaně. Jakmile bylo ohnisko potvrzeno, pozastavil příslušný orgán v Botswaně z celé země vývoz čerstvého masa do Společenství.

| (5) | Vzhledem k těmto okolnostem dovoz čerstvého masa z oblasti veterinární kontroly nákaz 12 v Botswaně do Společenství již nebyl povolen podle rozhodnutí 79/542/EHS, ve znění rozhodnutí Komise 2009/4/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k těmto okolnostem dovoz čerstvého masa z oblasti veterinární kontroly nákaz 12 v Botswaně do Společenství již nebyl povolen podle rozhodnutí 79/542/EHS, ve znění rozhodnutí Komise 2009/4/ES (3).

| (6) | Vzhledem k tomu, že příslušný orgán v Botswaně nyní poskytl dostatečné záruky, pokud jde o opatření přijatá za účelem kontroly šíření nákazy, která byla účinná při odstraňování slintavky a kulhavky, je vhodné obnovit oblast veterinární kontroly nákaz 12, a tím znovu z této oblasti povolit vývoz čerstvého masa do Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že příslušný orgán v Botswaně nyní poskytl dostatečné záruky, pokud jde o opatření přijatá za účelem kontroly šíření nákazy, která byla účinná při odstraňování slintavky a kulhavky, je vhodné obnovit oblast veterinární kontroly nákaz 12, a tím znovu z této oblasti povolit vývoz čerstvého masa do Společenství.

| (7) | Část 1 přílohy II rozhodnutí 79/542/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Část 1 přílohy II rozhodnutí 79/542/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Část 1 přílohy II rozhodnutí 79/542/EHS se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. února 2009.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 146, 14.6.1979, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 2, 6.1.2009, s. 11.

3

---

PŘÍLOHA

„ČÁST 1

Seznam třetích zemí nebo jejich částí (1)

| Země | Kód území | Popis území | Veterinární osvědčení | Zvláštní podmínky | Datum ukončení (2) | Datum zahájení (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor(y) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albánie | AL-0 | Celá země | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Celá země | EQU | | | | |
| AR-1 | Provincie: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (kromě departmentů Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, část provincie Neuquén (kromě území zahrnutého v AR-4), část provincie Río Negro (kromě území zahrnutého v AR-4), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco, Formosa, Jujuy a Salta, kromě nárazníkové zóny o šířce 25 km od hranic s Bolívií a Paraguayí, která se rozkládá od okresu Santa Catalina v provincii Jujuy po okres Laishi v provincii Formosa. | BOV | A | 1 | | ze dne 18. března 2005 |
| RUF | A | 1 | | ze dne 1. prosince 2007 |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz a Tierra del Fuego | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | ze dne 1. března 2002 |
| AR-3 | Corrientes: departmenty Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar | BOV
  RUF | A | 1 | | ze dne 1. prosince 2007 |
| AR-4 | část provincie Río Negro (kromě těchto oblastí: v Avellanedě – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 a východně od provinční silnice 250, v Conese – oblast nacházející se východně od provinční silnice 2, v El Cuy – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 od jejího protnutí s provinční silnicí 66 k hranici s departmentem Avellaneda, a v San Antoniu – oblast nacházející se východně od provinčních silnic 250 a 2); část provincie Neuquén (kromě těchto oblastí: v Confluencii – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17, a v Picun Leufú – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17) | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | ze dne 1. srpna 2008 |
| AU – Austrálie | AU-0 | Celá země | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosna a Hercegovina | BA-0 | Celá země | — | | | | |
| BH – Bahrajn | BH-0 | Celá země | — | | | | |
| BR – Brazílie | BR-0 | Celá země | EQU | | | | |
| BR-1 | Stát Minas Gerais, stát Espírito Santo, stát Goiás, stát Mato Grosso, stát Rio Grande do Sul, stát Mato Grosso do Sul (kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic v samosprávných obcích Porto Mutinho, Caraco, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japora’ a Mundo Novo a vymezené oblasti přísného dozoru v samosprávných obcích Corumbá a Ladário) | BOV | A a H | 1 | | ze dne 1. prosince 2008 |
| BR-2 | Stát Santa Catarina | BOV | A a H | 1 | | ze dne 31. ledna 2008 |
| BR-3 | Státy Paraná a São Paulo | BOV | A a H | 1 | | ze dne 1. srpna 2008 |
| BW – Botswana | BW-0 | Celá země | EQU, EQW | | | | |
| BW-1 | Oblasti veterinární kontroly nákaz 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 a 18 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | ze dne 1. prosince 2007 |
| BW-2 | Oblasti veterinární kontroly nákaz 10, 11, 13 a 14 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | ze dne 7. března 2002 |
| BW-3 | Oblast veterinární kontroly nákaz 12 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | ze dne 20. října 2008 | ze dne 20. ledna 2009 |
| BY – Bělorusko | BY-0 | Celá země | — | | | | |
| BZ – Belize | BZ-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Celá země | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW | G | | | |
| CH – Švýcarsko | CH-0 | Celá země | * | | | | |
| CL – Chile | CL-0 | Celá země | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF | | | | |
| CN – Čína | CN-0 | Celá země | — | | | | |
| CO – Kolumbie | CO-0 | Celá země | EQU | | | | |
| CR – Kostarika | CR-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| CU – Kuba | CU-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| DZ – Alžírsko | DZ-0 | Celá země | — | | | | |
| ET – Etiopie | ET-0 | Celá země | — | | | | |
| FK – Falklandské ostrovy | FK-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU | | | | |
| GL – Grónsko | GL-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| GT – Guatemala | GT-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Celá země | — | | | | |
| HN – Honduras | HN-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| HR – Chorvatsko | HR-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| IL – Izrael | IL-0 | Celá země | — | | | | |
| IN – Indie | IN-0 | Celá země | — | | | | |
| IS – Island | IS-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| KE – Keňa | KE-0 | Celá země | — | | | | |
| MA – Maroko | MA-0 | Celá země | EQU | | | | |
| ME – Černá Hora | ME-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU | | | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Celá země | — | | | | |
| MK – Bývalá jugoslávská republika Makedonie (4) | MK-0 | Celá země | OVI, EQU | | | | |
| MU – Mauricius | MU-0 | Celá země | — | | | | |
| MX – Mexiko | MX-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| NA – Namibie | NA-0 | Celá země | EQU, EQW | | | | |
| NA-1 | Jižně od bezpečnostní linie, která se rozkládá od Palgrave Point na západě po Gam na východě | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | |
| NC – Nová Kaledonie | NC-0 | Celá země | BOV, RUF, RUW | | | | |
| NI – Nikaragua | NI-0 | Celá země | — | | | | |
| NZ – Nový Zéland | NZ-0 | Celá země | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| PA – Panama | PA-0 | Celá země | BOV, EQU | | | | |
| PY – Paraguay | PY-0 | Celá země | EQU | | | | |
| PY-1 | Celá země kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic | BOV | A | 1 | | ze dne 1. srpna 2008 |
| RS – Srbsko (5) | RS-0 | Celá země | BOV, OVI, EQU | | | | |
| RU – Ruská federace | RU-0 | Celá země | — | | | | |
| RU-1 | Murmanská oblast, Jamalsko-něnecký autonomní okruh | RUF | | | | |
| SV – Salvador | SV-0 | Celá země | — | | | | |
| SZ – Svazijsko | SZ-0 | Celá země | EQU, EQW | | | | |
| SZ-1 | Oblast západně od ‚červené linie‘, která se rozkládá severně od řeky Usutu k hranici s Jižní Afrikou západně od Nkalashane | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | |
| SZ-2 | Oblasti veterinárního dozoru a očkování proti slintavce a kulhavce podle právního aktu zveřejněného v právním oznámení č. 51 z roku 2001 | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | ze dne 4. srpna 2003 |
| TH – Thajsko | TH-0 | Celá země | — | | | | |
| TN – Tunisko | TN-0 | Celá země | — | | | | |
| TR – Turecko | TR-0 | Celá země | — | | | | |
| TR-1 | Provincie Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat a Kirikkale | EQU | | | | |
| UA – Ukrajina | UA-0 | Celá země | — | | | | |
| US – USA | US-0 | Celá země | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW | G | | | |
| UY – Uruguay | UY-0 | Celá země | EQU | | | | |
| BOV | A | 1 | | ze dne 1. listopadu 2001 |
| OVI | A | 1 | | |
| ZA – Jihoafrická republika | ZA-0 | Celá země | EQU, EQW | | | | |
| ZA-1 | Celá země kromě:






  — | části oblasti pro tlumení kulhavky a slintavky, která se nachází ve veterinárních oblastech Mpumalanga a v Severních provinciích, v okrese Ingwavuma veterinární oblasti Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od zeměpisné délky 28°, a |

Země

Kód území

Popis území

Veterinární osvědčení

Zvláštní podmínky

Datum ukončení (2)

Datum zahájení (3)

Vzor(y)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albánie

AL-0

Celá země

—

AR – Argentina

AR-0

Celá země

EQU

AR-1

Provincie: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (kromě departmentů Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, část provincie Neuquén (kromě území zahrnutého v AR-4), část provincie Río Negro (kromě území zahrnutého v AR-4), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco, Formosa, Jujuy a Salta, kromě nárazníkové zóny o šířce 25 km od hranic s Bolívií a Paraguayí, která se rozkládá od okresu Santa Catalina v provincii Jujuy po okres Laishi v provincii Formosa.

BOV

A

1

ze dne 18. března 2005

RUF

A

1

ze dne 1. prosince 2007

AR-2

Chubut, Santa Cruz a Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

ze dne 1. března 2002

AR-3

Corrientes: departmenty Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme a San Luís del Palmar

BOV

RUF

A

1

ze dne 1. prosince 2007

AR-4

část provincie Río Negro (kromě těchto oblastí: v Avellanedě – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 a východně od provinční silnice 250, v Conese – oblast nacházející se východně od provinční silnice 2, v El Cuy – oblast nacházející se severně od provinční silnice 7 od jejího protnutí s provinční silnicí 66 k hranici s departmentem Avellaneda, a v San Antoniu – oblast nacházející se východně od provinčních silnic 250 a 2); část provincie Neuquén (kromě těchto oblastí: v Confluencii – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17, a v Picun Leufú – oblast nacházející se východně od provinční silnice 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

ze dne 1. srpna 2008

AU – Austrálie

AU-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosna a Hercegovina

BA-0

Celá země

—

BH – Bahrajn

BH-0

Celá země

—

BR – Brazílie

BR-0

Celá země

EQU

BR-1

Stát Minas Gerais, stát Espírito Santo, stát Goiás, stát Mato Grosso, stát Rio Grande do Sul, stát Mato Grosso do Sul (kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic v samosprávných obcích Porto Mutinho, Caraco, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japora’ a Mundo Novo a vymezené oblasti přísného dozoru v samosprávných obcích Corumbá a Ladário)

BOV

A a H

1

ze dne 1. prosince 2008

BR-2

Stát Santa Catarina

BOV

A a H

1

ze dne 31. ledna 2008

BR-3

Státy Paraná a São Paulo

BOV

A a H

1

ze dne 1. srpna 2008

BW – Botswana

BW-0

Celá země

EQU, EQW

BW-1

Oblasti veterinární kontroly nákaz 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 a 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ze dne 1. prosince 2007

BW-2

Oblasti veterinární kontroly nákaz 10, 11, 13 a 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ze dne 7. března 2002

BW-3

Oblast veterinární kontroly nákaz 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ze dne 20. října 2008

ze dne 20. ledna 2009

BY – Bělorusko

BY-0

Celá země

—

BZ – Belize

BZ-0

Celá země

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW

G

CH – Švýcarsko

CH-0

Celá země

*

CL – Chile

CL-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Čína

CN-0

Celá země

—

CO – Kolumbie

CO-0

Celá země

EQU

CR – Kostarika

CR-0

Celá země

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Celá země

BOV, EQU

DZ – Alžírsko

DZ-0

Celá země

—

ET – Etiopie

ET-0

Celá země

—

FK – Falklandské ostrovy

FK-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

GL – Grónsko

GL-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Celá země

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Celá země

—

HN – Honduras

HN-0

Celá země

BOV, EQU

HR – Chorvatsko

HR-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izrael

IL-0

Celá země

—

IN – Indie

IN-0

Celá země

—

IS – Island

IS-0

Celá země

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Keňa

KE-0

Celá země

—

MA – Maroko

MA-0

Celá země

EQU

ME – Černá Hora

ME-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Celá země

—

MK – Bývalá jugoslávská republika Makedonie (4)

MK-0

Celá země

OVI, EQU

MU – Mauricius

MU-0

Celá země

—

MX – Mexiko

MX-0

Celá země

BOV, EQU

NA – Namibie

NA-0

Celá země

EQU, EQW

NA-1

Jižně od bezpečnostní linie, která se rozkládá od Palgrave Point na západě po Gam na východě

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Nová Kaledonie

NC-0

Celá země

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragua

NI-0

Celá země

—

NZ – Nový Zéland

NZ-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Celá země

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Celá země

EQU

PY-1

Celá země kromě vymezené oblasti přísného dozoru o šířce 15 km podél vnějších hranic

BOV

A

1

ze dne 1. srpna 2008

RS – Srbsko (5)

RS-0

Celá země

BOV, OVI, EQU

RU – Ruská federace

RU-0

Celá země

—

RU-1

Murmanská oblast, Jamalsko-něnecký autonomní okruh

RUF

SV – Salvador

SV-0

Celá země

—

SZ – Svazijsko

SZ-0

Celá země

EQU, EQW

SZ-1

Oblast západně od ‚červené linie‘, která se rozkládá severně od řeky Usutu k hranici s Jižní Afrikou západně od Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Oblasti veterinárního dozoru a očkování proti slintavce a kulhavce podle právního aktu zveřejněného v právním oznámení č. 51 z roku 2001

BOV, RUF, RUW

F

1

ze dne 4. srpna 2003

TH – Thajsko

TH-0

Celá země

—

TN – Tunisko

TN-0

Celá země

—

TR – Turecko

TR-0

Celá země

—

TR-1

Provincie Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat a Kirikkale

EQU

UA – Ukrajina

UA-0

Celá země

—

US – USA

US-0

Celá země

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Celá země

EQU

BOV

A

1

ze dne 1. listopadu 2001

OVI

A

1

ZA – Jihoafrická republika

ZA-0

Celá země

EQU, EQW

ZA-1

Celá země kromě:

—

části oblasti pro tlumení kulhavky a slintavky, která se nachází ve veterinárních oblastech Mpumalanga a v Severních provinciích, v okrese Ingwavuma veterinární oblasti Natal a v hraniční oblasti s Botswanou východně od zeměpisné délky 28°, a

| — | okresu Camperdown v provincii KwaZuluNatal |
| --- | --- |

—

okresu Camperdown v provincii KwaZuluNatal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Celá země

—

| * | = | Osvědčení v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi). |
| 1 | = | Skupinová omezení:
  Nejsou povoleny žádné droby (kromě hovězí bránice a žvýkacích svalů).“ |

*

=

Osvědčení v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi).

1

=

Skupinová omezení:

Nejsou povoleny žádné droby (kromě hovězí bránice a žvýkacích svalů).“

---

(1)  Aniž jsou dotčeny zvláštní požadavky na osvědčování stanovené v dohodách uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi.

1

(2)  Maso ze zvířat poražených v den nebo přede dnem uvedeným ve sloupci 7 může být do Společenství dovezeno během 90 dnů od uvedeného dne. Zásilky na volném moři osvědčené přede dnem uvedeným ve sloupci 7 mohou být dovezeny do Společenství během 40 dnů od uvedeného dne (neuvedení dne ve sloupci 7 znamená, že nejsou žádná časová omezení).

2

(3)  Pouze maso ze zvířat poražených v den nebo po dni uvedeném ve sloupci 8 může být dovezeno do Společenství (neuvedení dne ve sloupci 8 znamená, že nejsou žádná časová omezení).

3

(4)  Bývalá jugoslávská republika Makedonie; dočasný kód, který nemá vliv na konečný název země, jenž bude stanoven po skončení jednání, která v současnosti probíhají v Organizaci spojených národů.

4

(5)  Nezahrnuje Kosovo ve smyslu rezoluce 1244 Rady bezpečnosti Organizace spojených národů ze dne 10. června 1999.

5

| * | = | Osvědčení v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi). |
| 1 | = | Skupinová omezení:
  Nejsou povoleny žádné droby (kromě hovězí bránice a žvýkacích svalů).“ |

*

=

Osvědčení v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Není stanoveno žádné osvědčení a dovoz čerstvého masa je zakázán (kromě druhů, které jsou uvedeny v řádku pro celou zemi).

1

=

Skupinová omezení:

Nejsou povoleny žádné droby (kromě hovězí bránice a žvýkacích svalů).“

---

21.2.2009

| 21.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 50/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 50/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---