# Az Európai Unió L 6/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 6 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. január 10. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 6

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. január 10.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 15/2009/EK rendelete (2009. január 8.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet és az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 16/2009/EK rendelete (2009. január 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 18 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2008/128/EK irányelve (2008. december 22.) az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (kodifikált változat) (
  1
  ) | 20 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 15/2009/EK rendelete (2009. január 8.) az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet és az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 16/2009/EK rendelete (2009. január 9.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

18

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2008/128/EK irányelve (2008. december 22.) az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (kodifikált változat) (
  1
  )

1

20

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/10/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 2.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv szerinti súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlapról
  (az értesítés a C(2008) 7530. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 64 |
| | | 2009/11/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 19.) a hasított sertések spanyolországi minősítési módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 8477. számú dokumentummal történt) | 79 |
| | | 2009/12/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. december 19.) a hasított sertések dániai minősítési módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 8498. számú dokumentummal történt) | 83 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2009/13/EK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 1/2008. határozattervezete (2008. december 23.) a megállapodás 11. melléklete 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékeinek módosításáról | 89 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/10/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 2.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv szerinti súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlapról
  (az értesítés a C(2008) 7530. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 7530. számú dokumentummal történt)

1

64

2009/11/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 19.) a hasított sertések spanyolországi minősítési módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 8477. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 8477. számú dokumentummal történt)

79

2009/12/EK

*

A Bizottság határozata (2008. december 19.) a hasított sertések dániai minősítési módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2008) 8498. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 8498. számú dokumentummal történt)

83

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2009/13/EK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottság 1/2008. határozattervezete (2008. december 23.) a megállapodás 11. melléklete 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékeinek módosításáról

89

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 3-i 1077/2008/EK bizottsági rendelethez (HL L 295., 2008.11.4.) | 117 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 3-i 1077/2008/EK bizottsági rendelethez (HL L 295., 2008.11.4.)

117

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/1

---

A TANÁCS 15/2009/EK RENDELETE

(2009. január 8.)

az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 367/2006/EK rendelet és az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

I.   Előzetes vizsgálat és a hatályos kiegyenlítő intézkedések

| (1) | 1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti vizsgálat”. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti kiegyenlítő értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(1)

1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti vizsgálat”. Az intézkedések az érintett termék egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatala esetében 3,8 % és 19,1 % közötti kiegyenlítő értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvám formáját öltötték. Az eredeti vizsgálati időszak 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.

| (2) | Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendeletével (3) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A felülvizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 18. cikkében előírt lejárati felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendeletével (3) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A felülvizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.

| (3) | Az egyik indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel (4) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(3)

Az egyik indiai PET-fólia-gyártó – a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) – támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel (4) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

| (4) | Egy másik indiai PET-fólia-gyártó – a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (5) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(4)

Egy másik indiai PET-fólia-gyártó – a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) – támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (5) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.

II.   Hatályos dömpingellenes intézkedések

| (5) | A Tanács az 1676/2001/EK rendeletével (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács az 1676/2001/EK rendeletével (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték.

| (6) | A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendeletével (7) módosította az 1676/2001/EK rendeletben kiszámított dömpingkülönbözetek szintjét. Az Indiából származó ilyen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő kiegyenlítő vámok figyelembevételével az új dömpingkülönbözetek 3,2 %-tól 29,3 %-ig, az új dömpingellenes vámok pedig 0 %-tól 18 %-ig terjednek, amelyeket a fenti (1) preambulumbekezdésben említett 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát követően elfogadott 367/2006/EK rendelet módosított. A Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendeletével (7) módosította az 1676/2001/EK rendeletben kiszámított dömpingkülönbözetek szintjét. Az Indiából származó ilyen termékekre vonatkozó exporttámogatásokból eredő kiegyenlítő vámok figyelembevételével az új dömpingkülönbözetek 3,2 %-tól 29,3 %-ig, az új dömpingellenes vámok pedig 0 %-tól 18 %-ig terjednek, amelyeket a fenti (1) preambulumbekezdésben említett 2597/1999/EK rendelet lejárati felülvizsgálatát követően elfogadott 367/2006/EK rendelet módosított. A Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.

| (7) | Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (8) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingvámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a fent említett 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták. |
| --- | --- |

(7)

Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (8) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingvámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a fent említett 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták.

| (8) | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1292/2007/EK tanácsi rendelet (10) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A rendelet lezárta egyben az ilyen behozatalnak a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1292/2007/EK tanácsi rendelet (10) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A rendelet lezárta egyben az ilyen behozatalnak a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatát is.

III.   A részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (9) | A végleges kiegyenlítő vám hatályának 2006. márciusi meghosszabbítása nyomán az indiai kormány észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy a két támogatási rendszer (a Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás), valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján a jövedelemadó fizetése alóli mentesség) megváltozott, és hogy ezek a változások tartós jellegűek. Ennek megfelelően azt állította, hogy a támogatás mértéke valószínűleg csökkent, és ezért a részben e szabályozások alapján hozott intézkedéseket felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(9)

A végleges kiegyenlítő vám hatályának 2006. márciusi meghosszabbítása nyomán az indiai kormány észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy a két támogatási rendszer (a Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás), valamint a jövedelemadóról szóló törvény 80HHC. szakasza alapján a jövedelemadó fizetése alóli mentesség) megváltozott, és hogy ezek a változások tartós jellegűek. Ennek megfelelően azt állította, hogy a támogatás mértéke valószínűleg csökkent, és ezért a részben e szabályozások alapján hozott intézkedéseket felül kell vizsgálni.

| (10) | A Bizottság megvizsgálta az indiai kormány által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte meg az alaprendelet 19. cikke alapján indítandó felülvizsgálat indokolásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vizsgálat megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. október 12-én közzétett értesítéssel (11) hivatalból részleges felülvizsgálati eljárást indított, amely az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában hatályban lévő kiegyenlítő vám mértékre korlátozódott. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság megvizsgálta az indiai kormány által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte meg az alaprendelet 19. cikke alapján indítandó felülvizsgálat indokolásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vizsgálat megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. október 12-én közzétett értesítéssel (11) hivatalból részleges felülvizsgálati eljárást indított, amely az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatala vonatkozásában hatályban lévő kiegyenlítő vám mértékre korlátozódott.

| (11) | A részleges időközi felülvizsgálat célja, hogy megállapítsa, folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek az egyik vagy mindkét, állítólagosan megváltozott támogatási rendszer kedvezményeiben részesültek, amennyiben elégséges bizonyítékokat terjesztettek be a vizsgálat megindításáról szóló értesítés erre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – felméri annak a szükségességét is, hogy felül kell-e vizsgálni a meglévő intézkedések szintjét meghatározó vizsgálat során együttműködő egyéb vállalatokra alkalmazandó intézkedéseket és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó további intézkedést is. |
| --- | --- |

(11)

A részleges időközi felülvizsgálat célja, hogy megállapítsa, folytatni, eltörölni vagy módosítani kell-e a meglévő kiegyenlítő intézkedéseket azoknak a vállalatoknak az esetében, amelyek az egyik vagy mindkét, állítólagosan megváltozott támogatási rendszer kedvezményeiben részesültek, amennyiben elégséges bizonyítékokat terjesztettek be a vizsgálat megindításáról szóló értesítés erre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A részleges időközi felülvizsgálat – megállapításaitól függően – felméri annak a szükségességét is, hogy felül kell-e vizsgálni a meglévő intézkedések szintjét meghatározó vizsgálat során együttműködő egyéb vállalatokra alkalmazandó intézkedéseket és/vagy az összes többi vállalatra alkalmazandó további intézkedést is.

| (12) | A felülvizsgálat az eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében felsorolt vállalatoknak, valamint azon vállalatoknak nyújtott támogatás mértékére korlátozódott, amelyeket felkértek arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben szereplő feltételek mellett és határidő lejárta előtt jelentkezzenek. |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgálat az eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében felsorolt vállalatoknak, valamint azon vállalatoknak nyújtott támogatás mértékére korlátozódott, amelyeket felkértek arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben szereplő feltételek mellett és határidő lejárta előtt jelentkezzenek.

IV.   Vizsgálati időszak

| (13) | A támogatás mértékére irányuló vizsgálat a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(13)

A támogatás mértékére irányuló vizsgálat a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

V.   A vizsgálatban érintett felek

| (14) | A részleges időközi vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az indiai kormányt és a korábbi vizsgálat során együttműködő, a 367/2006/EK rendeletben és a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mellékletében szereplő exportáló indiai gyártókat, akikről megállapították, hogy részesültek az állítólagosan megváltoztatott két támogatási rendszer valamelyikéből, valamint a Du Pont Tejin Films (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Film (Németország), a Toray Plastics Europe (Franciaország) és a Nurell (Olaszország) gyártókat, amelyek a közösségi PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: közösségi gazdasági ágazat) túlnyomó hányadát adják. Az érintett felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(14)

A részleges időközi vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az indiai kormányt és a korábbi vizsgálat során együttműködő, a 367/2006/EK rendeletben és a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mellékletében szereplő exportáló indiai gyártókat, akikről megállapították, hogy részesültek az állítólagosan megváltoztatott két támogatási rendszer valamelyikéből, valamint a Du Pont Tejin Films (Luxemburg), a Mitsubishi Polyester Film (Németország), a Toray Plastics Europe (Franciaország) és a Nurell (Olaszország) gyártókat, amelyek a közösségi PET-fólia-gyártás (a továbbiakban: közösségi gazdasági ágazat) túlnyomó hányadát adják. Az érintett felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, és hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (15) | Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és aki konkrét okokkal tudta indokolni, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(15)

Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és aki konkrét okokkal tudta indokolni, hogy miért szükséges a meghallgatása.

| (16) | A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és indokolt esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(16)

A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket tanulmányozták, és indokolt esetben figyelembe vették.

| (17) | Tekintettel a felülvizsgálati eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. Annak érdekében, hogy a Bizottság dönteni tudjon a mintavétel szükségességéről, és ha ez szükséges, ki tudja választani a mintát, az exportáló gyártókat felkérték, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban a részleges felülvizsgálati eljárás kezdeményezésétől számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be a Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a felülvizsgálati eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban mintavételt alkalmaz. Annak érdekében, hogy a Bizottság dönteni tudjon a mintavétel szükségességéről, és ha ez szükséges, ki tudja választani a mintát, az exportáló gyártókat felkérték, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban a részleges felülvizsgálati eljárás kezdeményezésétől számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be a Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kért információkat.

| (18) | A benyújtott információk megvizsgálását követően – tekintettel az együttműködési készségüket jelző indiai exportáló termelők alacsony számára – úgy határoztak, hogy ez esetben nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(18)

A benyújtott információk megvizsgálását követően – tekintettel az együttműködési készségüket jelző indiai exportáló termelők alacsony számára – úgy határoztak, hogy ez esetben nincs szükség mintavételre.

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében nem szereplő SRF Limited vállalat jelentkezett és bizonyítékokat szolgáltatott arról, hogy megfelel a részleges időközi felülvizsgálatban való részvétel feltételeire vonatkozó, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés 4. pontjában meghatározott előírásoknak. Így ezt a vállalatot is bevonták a felülvizsgálati eljárásba. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés mellékletében nem szereplő SRF Limited vállalat jelentkezett és bizonyítékokat szolgáltatott arról, hogy megfelel a részleges időközi felülvizsgálatban való részvétel feltételeire vonatkozó, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés 4. pontjában meghatározott előírásoknak. Így ezt a vállalatot is bevonták a felülvizsgálati eljárásba.

| (20) | A kiegyenlítő vámmal (367/2006/EK rendelet) és dömpingellenes vámmal (1292/2007/EK rendelet) sújtott Flex Industries Limited vállalat Uflex Limitedre változtatta nevét. E névváltoztatás nincs hatással a korábbi vizsgálatok megállapításaira. |
| --- | --- |

(20)

A kiegyenlítő vámmal (367/2006/EK rendelet) és dömpingellenes vámmal (1292/2007/EK rendelet) sújtott Flex Industries Limited vállalat Uflex Limitedre változtatta nevét. E névváltoztatás nincs hatással a korábbi vizsgálatok megállapításaira.

| (21) | A vizsgálathoz szükséges információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott feltételeknek eleget tevő exportáló gyártóknak. A kérdőívet elküldték továbbá az indiai kormánynak is. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálathoz szükséges információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott feltételeknek eleget tevő exportáló gyártóknak. A kérdőívet elküldték továbbá az indiai kormánynak is.

| (22) | Öt indiai exportáló gyártótól és az indiai kormánytól érkeztek válaszok a kérdőíves megkeresésre. |
| --- | --- |

(22)

Öt indiai exportáló gyártótól és az indiai kormánytól érkeztek válaszok a kérdőíves megkeresésre.

| (23) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az indiai kormánynál Delhiben, a Maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az Indiai Központi Banknál Mumbaiban és a következő vállalatoknál:






  — | Ester Industries Limited, Új-Delhi, |
| --- | --- | --- |

(23)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az indiai kormánynál Delhiben, a Maharashtrai kormánynál Mumbaiban, az Indiai Központi Banknál Mumbaiban és a következő vállalatoknál:

—

Ester Industries Limited, Új-Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida,

| — | SRF Limited, Gurgaon, |
| --- | --- |

—

SRF Limited, Gurgaon,

| — | Uflex Limited, Noida. |
| --- | --- |

—

Uflex Limited, Noida.

VI.   Az információk közzététele és az eljárás magyarázata

| (24) | Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az együttműködő indiai gyártókra alkalmazandó, hatályban levő vámtételek módosítására vonatkozóan javaslatot szándékoztak tenni, és meg kívánták hosszabbítani a fennálló intézkedéseket mindazon vállalatok tekintetében, amelyek nem működtek együtt ezen részleges időközi vizsgálat során. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették. |
| --- | --- |

(24)

Az indiai kormányt és a többi érdekelt felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján az együttműködő indiai gyártókra alkalmazandó, hatályban levő vámtételek módosítására vonatkozóan javaslatot szándékoztak tenni, és meg kívánták hosszabbítani a fennálló intézkedéseket mindazon vállalatok tekintetében, amelyek nem működtek együtt ezen részleges időközi vizsgálat során. A felek elegendő időt kaptak észrevételeik megtételére. Az összes beadványt és észrevételt az alábbiakban meghatározottak szerint megfelelő módon figyelembe vették.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (25) | Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 367/2006/EK rendeletben szabályozott termékkel: konkrétan az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliáról van szó. |
| --- | --- |

(25)

Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a 367/2006/EK rendeletben szabályozott termékkel: konkrétan az ex 3920 62 19 és az ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó, Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliáról van szó.

C.   A TÁMOGATÁS

1.   Bevezetés

| (26) | Az indiai kormány és az együttműködő indiai exportáló gyártók által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján az alábbi, állítólagosan támogatást magukba foglaló rendszereket vizsgálták meg:






  a) | (a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS); |
| --- | --- | --- |

(26)

Az indiai kormány és az együttműködő indiai exportáló gyártók által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőívére adott válaszok alapján az alábbi, állítólagosan támogatást magukba foglaló rendszereket vizsgálták meg:

a)

(a korábban Advance Licence Scheme néven ismert) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

| b) | vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás, DEPBS); |
| --- | --- |

b)

vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook szabályozás, DEPBS);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

| d) | különleges gazdasági övezetek/exportfeldolgozó övezetek/exportorientált egységek (Special Economic Zones, SEZS/Export Processing Zones/Export Oriented Units); |
| --- | --- |

d)

különleges gazdasági övezetek/exportfeldolgozó övezetek/exportorientált egységek (Special Economic Zones, SEZS/Export Processing Zones/Export Oriented Units);

| e) | jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme); |
| --- | --- |

e)

jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme);

| f) | exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme, ECS). |
| --- | --- |

f)

exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme, ECS).

| g) | Ösztönzőcsomag (Package Scheme of Incentives, PSI). |
| --- | --- |

g)

| (27) | A fent meghatározott a)–d) pont alatti támogatási formák az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1.–2009. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export- és importpolitika) bír jelentőséggel. Ezenkívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1.–2009. március 31., I. kötet” (Handbook of Procedures, HOP I) c. kiadványban határozza meg a 2004–2009-es export- és importpolitikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(27)

A fent meghatározott a)–d) pont alatti támogatási formák az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt arra, hogy az export- és importpolitikára vonatkozóan értesítéseket adjon ki. Ezeket „export- és importpolitikai” dokumentumok foglalják össze, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente tesz közzé, és rendszeresen frissít. Ezen ügy felülvizsgálati időszaka vonatkozásában egy export- és importpolitikai dokumentum, a 2004. szeptember 1.–2009. március 31. időszakra vonatkozó ötéves terv (a továbbiakban: a 2004–2009-es export- és importpolitika) bír jelentőséggel. Ezenkívül az indiai kormány az „Eljárási kézikönyv – 2004. szeptember 1.–2009. március 31., I. kötet” (Handbook of Procedures, HOP I) c. kiadványban határozza meg a 2004–2009-es export- és importpolitikát. Az eljárási kézikönyvet ugyancsak rendszeresen frissítik.

| (28) | A fenti e) pontban megadott jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvénnyel évente módosítanak. |
| --- | --- |

(28)

A fenti e) pontban megadott jövedelemadó-mentességi rendszer a jövedelemadóról szóló, 1961. évi törvényen alapul, amelyet a költségvetési törvénnyel évente módosítanak.

| (29) | A fenti f) pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi bankszabályozási törvény 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Bank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. |
| --- | --- |

(29)

A fenti f) pontban megjelölt exporthitelrendszer alapja az 1949. évi bankszabályozási törvény 21. és 35A. szakasza, amelyek értelmében az Indiai Központi Bank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.

| (30) | A fenti g) pontban meghatározott támogatási formát indiai állami hatóságok kezelik. |
| --- | --- |

(30)

A fenti g) pontban meghatározott támogatási formát indiai állami hatóságok kezelik.

| (31) | Az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az indiai kormányt mind a megváltozott, mind a változatlan támogatási formák kérdésében az ismertetett rendszerekkel kapcsolatos tényleges helyzet tisztázása és kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás céljából további konzultációkra kérte fel. A konzultációkat követően az e támogatási formákkal kapcsolatos kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás hiányában a Bizottság mindezen formákat bevonta a támogatásra vonatkozó vizsgálatba. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az indiai kormányt mind a megváltozott, mind a változatlan támogatási formák kérdésében az ismertetett rendszerekkel kapcsolatos tényleges helyzet tisztázása és kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás céljából további konzultációkra kérte fel. A konzultációkat követően az e támogatási formákkal kapcsolatos kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás hiányában a Bizottság mindezen formákat bevonta a támogatásra vonatkozó vizsgálatba.

| (32) | A közzétételt követően az indiai kormány és az exportáló gyártók egyikének érvelése szerint nem állapították meg, hogy a vizsgált támogatási rendszerek előnyt biztosítanának a támogatásban részesülőknek. Ezen állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgált támogatási rendszerek mindegyike vonatkozásában megállapították, hogy a nyújtott kedvezmények az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül-e, azaz az indiai kormány által nyújtott olyan pénzügyi hozzájárulásnak, amely előnyt biztosított a vizsgált exportáló gyártók számára. Magyarázatot adtak továbbá arra, hogy az egyes támogatási rendszerek által nyújtott előnyök miért minősülnek kiegyenlíthetőnek. Ezenfelül az együttműködő exportáló gyártók mindegyike részletes számítási táblázatot kapott arról, hogy az egyes támogatási rendszerek keretében nyújtott előnyöket miként állapították meg. Következésképpen az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(32)

A közzétételt követően az indiai kormány és az exportáló gyártók egyikének érvelése szerint nem állapították meg, hogy a vizsgált támogatási rendszerek előnyt biztosítanának a támogatásban részesülőknek. Ezen állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgált támogatási rendszerek mindegyike vonatkozásában megállapították, hogy a nyújtott kedvezmények az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontja és 2. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül-e, azaz az indiai kormány által nyújtott olyan pénzügyi hozzájárulásnak, amely előnyt biztosított a vizsgált exportáló gyártók számára. Magyarázatot adtak továbbá arra, hogy az egyes támogatási rendszerek által nyújtott előnyök miért minősülnek kiegyenlíthetőnek. Ezenfelül az együttműködő exportáló gyártók mindegyike részletes számítási táblázatot kapott arról, hogy az egyes támogatási rendszerek keretében nyújtott előnyöket miként állapították meg. Következésképpen az érvet elutasították.

2.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Jogalap

| (33) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetett. |
| --- | --- |

(33)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 4.1.1–4.1.14. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. Ez a rendszer Advance Licence Scheme néven volt ismert az előző felülvizsgálat idején, amely a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámot elrendelő 367/2006/EK rendelethez vezetett.

b)   Jogosultság

| (34) | Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (35) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság tekintetében is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) vevőkategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül pedig a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes feloldási megbízás (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre lehetnek jogosultak. |
| --- | --- |

(34)

Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (35) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultság tekintetében is eltérőek. A gyártó-exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő-exportőrök jogosultak a tényleges exporthoz és az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszerre. A végső exportőrt ellátó gyártó-exportőrök a közbenső szállításokra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. A 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) vevőkategóriákat ellátó fővállalkozók, mint például az exportorientált egységek beszállítói, a kváziexportra szóló előzetes engedélyezési rendszerre jogosultak. Végül pedig a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes feloldási megbízás (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre lehetnek jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (35) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:






  i. | Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is. |
| --- | --- | --- |

(35)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

i.

Tényleges (fizikai) export: Ez a fő alrendszer. Ez teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához szükséges alapanyagok vámmentes behozatalát. A „fizikai” jelző ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az exportterméknek ténylegesen el kell hagynia India felségterületét. Az engedély meghatározza az importtámogatást és az exportkötelezettséget, beleértve az exporttermék fajtáját is.

| ii. | Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyipari és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a korábbi export nagyságrendje által meghatározott határértékig – vámmentesen importálhat bármilyen alapanyagot, amit az adott termékcsoportba tartozó áruk előállításához kell felhasználni. Szabadon megválaszthatja, hogy az adott vámmentes anyagot felhasználó termékcsoportba tartozó milyen származékos terméket exportál. |
| --- | --- |

ii.

Éves igény: Az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyipari és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja – a korábbi export nagyságrendje által meghatározott határértékig – vámmentesen importálhat bármilyen alapanyagot, amit az adott termékcsoportba tartozó áruk előállításához kell felhasználni. Szabadon megválaszthatja, hogy az adott vámmentes anyagot felhasználó termékcsoportba tartozó milyen származékos terméket exportál.

| iii. | Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és megosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni. |
| --- | --- |

iii.

Közbenső szállítások: Ez az alrendszer azon eseteket fedi le, amikor két gyártó szándékozik ugyanazt az exportterméket gyártani, és megosztják a gyártási folyamatot. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr az alapanyagokat vámmentesen hozhatja be, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a közbenső szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és ő köteles a készterméket exportálni.

| iv. | Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozónak a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2.b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagok vámmentes beszerzését. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás. |
| --- | --- |

iv.

Kváziexport: Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozónak a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.2.b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriáknak „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagok vámmentes beszerzését. India kormánya szerint a kváziexport azon tranzakciókra vonatkozik, amelyek során a szállított áru nem hagyja el az országot. Számos szállítási kategóriát tekintenek kváziexportnak, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben található vállalathoz történő áruszállítás.

| v. | Előzetes feloldási megbízás (ARO): Az előzetes engedély jogosultjának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, előzetes feloldási megbízások ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket előzetes feloldási megbízásként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az előzetes feloldási megbízások átruházása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az előzetes feloldási megbízás rendszere a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

v.

Előzetes feloldási megbízás (ARO): Az előzetes engedély jogosultjának, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, előzetes feloldási megbízások ellenében is beszerezheti azokat. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket előzetes feloldási megbízásként érvényesítik, és a benne meghatározott áruk szállításakor a belföldi szállítóra forgatják őket. Az előzetes feloldási megbízások átruházása feljogosítja a belföldi szállítót a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az előzetes feloldási megbízás rendszere a szállítónak fizeti vissza az adókat és a vámokat ahelyett, hogy a végső exportőrnek fizetnék őket vissza vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában. Az adók/vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt rendelkezésre áll.

| vi. | Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értékének és mennyiségének megfelelően érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

vi.

Fedezett belföldi akkreditív: Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értékének és mennyiségének megfelelően érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz a 2004–2009-es export- és importpolitika 8.3. bekezdésében meghatározottak szerinti kváziexport-kedvezményekre (azaz a közbenső szállításra/kváziexportra szóló előzetes engedélyre, a kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (36) | A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártók közül három részesült kedvezményekben az előzetes engedélyezési rendszer keretei között. E vállalatok közül kettő kétfajta alrendszer, az i. tényleges (fizikai) exporthoz; és a iii. közbenső szállításokhoz kapcsolódó kedvezményben is részesült. A harmadik vállalat a ii. éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési alrendszer kedvezményezettje volt. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(36)

A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék vonatkozásában az együttműködő exportáló gyártók közül három részesült kedvezményekben az előzetes engedélyezési rendszer keretei között. E vállalatok közül kettő kétfajta alrendszer, az i. tényleges (fizikai) exporthoz; és a iii. közbenső szállításokhoz kapcsolódó kedvezményben is részesült. A harmadik vállalat a ii. éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési alrendszer kedvezményezettje volt. Ezért nem szükséges az igénybe nem vett fennmaradó alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (37) | Az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultjának jogszabályban előírt kötelezettsége, hogy „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást vezessen” meghatározott formátumban (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz nyilvántartást kell vezetni a tényleges fogyasztásról. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és a kapcsolódó kimutatások vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és megfelelő nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedély szerinti fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban. |
| --- | --- |

(37)

Az indiai kormány általi ellenőrzés céljára az előzetes engedély jogosultjának jogszabályban előírt kötelezettsége, hogy „a vámmentesen importált/belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást vezessen” meghatározott formátumban (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.26., 4.30. fejezete és 23. függeléke), azaz nyilvántartást kell vezetni a tényleges fogyasztásról. Ezt a nyilvántartást külső okleveles könyvvizsgálónak/kontrollernek kell ellenőriznie, aki olyan igazolást ad ki, amely megállapítja, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és a kapcsolódó kimutatások vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. A fent említett rendelkezések mindazonáltal csak a 2005. május 13-án vagy az azt követően kiállított előzetes engedélyekre alkalmazandók. Az ezen időpont előtt kiállított valamennyi előzetes engedély esetén az engedélyek jogosultjainak a korábban alkalmazandó ellenőrzési rendelkezéseket kell követniük, azaz valósághű és megfelelő nyilvántartásba kell venniük az importáruk engedély szerinti fogyasztását és felhasználását, a 18. függelékben (a 2002–2007-es eljárási kézikönyv I. kötetének 4.30. fejezetében és 18. függelékében) megadott formátumban.

| (38) | A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő exportáló gyártó által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges (fizikai) export és a közbenső szállítások – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők feltüntetik az engedélyeken. Az előzetes engedélyezési rendszer keretében megengedett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos alapanyag-végtermék normák (SION) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos alapanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos alapanyag-végtermék normáinak legutóbbi módosítására a 2005. szeptemberi felülvizsgálatkor került sor. |
| --- | --- |

(38)

A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő exportáló gyártó által igénybe vett alrendszerek – azaz a tényleges (fizikai) export és a közbenső szállítások – tekintetében India kormánya mind az importra engedélyezett mennyiséget, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselők feltüntetik az engedélyeken. Az előzetes engedélyezési rendszer keretében megengedett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a szabványos alapanyag-végtermék normák (SION) alapján. A legtöbb termék vonatkozásában, beleértve az érintett terméket is, vannak szabványos alapanyag-végtermék normák. Ezeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv II. kötetében tették közzé. A PET-fólia és a köztes termék PET-forgács szabványos alapanyag-végtermék normáinak legutóbbi módosítására a 2005. szeptemberi felülvizsgálatkor került sor.

| (39) | A másik exportáló által használt fenti ii. alrendszer (az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer) tekintetében az engedélyen a megengedett importnak csak az értékét tüntetik fel. Az engedély jogosultja köteles „fenntartani a kapcsolatot az importált inputok és a származó termék között” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4.24A (c) bekezdése). |
| --- | --- |

(39)

A másik exportáló által használt fenti ii. alrendszer (az éves igényhez kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer) tekintetében az engedélyen a megengedett importnak csak az értékét tüntetik fel. Az engedély jogosultja köteles „fenntartani a kapcsolatot az importált inputok és a származó termék között” (a 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4.24A (c) bekezdése).

| (40) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként hat hónappal). |
| --- | --- |

(40)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállítástól számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként hat hónappal).

| (41) | Az ellenőrzés azt mutatta, hogy az érintett vállalatok tényleges felhasználási rátája az egy kilogramm PET-fólia előállításához szükséges alapvető alapanyagok tekintetében alacsonyabb volt, mint az erre vonatkozó szabványos alapanyag-végtermék norma. Egyértelműen ez az eset állt fent a PET-fólia régi szabványos alapanyag-végtermék normájával kapcsolatban, és kisebb mértékben a felülvizsgált szabványosított alapanyag-végtermék normával kapcsolatban is, amely 2005 szeptemberében lépett hatályba. |
| --- | --- |

(41)

Az ellenőrzés azt mutatta, hogy az érintett vállalatok tényleges felhasználási rátája az egy kilogramm PET-fólia előállításához szükséges alapvető alapanyagok tekintetében alacsonyabb volt, mint az erre vonatkozó szabványos alapanyag-végtermék norma. Egyértelműen ez az eset állt fent a PET-fólia régi szabványos alapanyag-végtermék normájával kapcsolatban, és kisebb mértékben a felülvizsgált szabványosított alapanyag-végtermék normával kapcsolatban is, amely 2005 szeptemberében lépett hatályba.

| (42) | A ellenőrzés megállapította továbbá, hogy az érintett vállalatok egyike sem vezette a (37) preambulumbekezdésben említett, jogszabályban előírt felhasználási nyilvántartást. Következésképpen csak azt lehet megállapítani, hogy az indiai hatóságok által előírt ellenőrzési követelményeket nem tartották be. |
| --- | --- |

(42)

A ellenőrzés megállapította továbbá, hogy az érintett vállalatok egyike sem vezette a (37) preambulumbekezdésben említett, jogszabályban előírt felhasználási nyilvántartást. Következésképpen csak azt lehet megállapítani, hogy az indiai hatóságok által előírt ellenőrzési követelményeket nem tartották be.

d)   Következtetés

| (43) | Az importvámmentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott. |
| --- | --- |

(43)

Az importvámmentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, amely a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttatott.

| (44) | Ezen túlmenően a tényleges (fizikai) exporthoz, az éves igényhez és a közbenső szállításokhoz kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvényében juttatott kedvezmények, és ennek következtében ezeket az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek kell tekinteni. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(44)

Ezen túlmenően a tényleges (fizikai) exporthoz, az éves igényhez és a közbenső szállításokhoz kapcsolódó előzetes engedélyezési rendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvényében juttatott kedvezmények, és ennek következtében ezeket az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdése a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek kell tekinteni. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszerek alapján nem juthatnak hozzá a kedvezményekhez.

| (45) | Az ebben az esetben használt három alrendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan sem az új, sem a régi ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. (2) pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos alapanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. A szabványos alapanyag-végtermék normák önmagukban nem tekinthetők a tényleges felhasználás ellenőrzési rendszerének, mivel az érintett vállalatok egyike sem vezette az előírt felhasználási nyilvántartást, ami lehetővé tenné India kormánya számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű alapanyag fogyott az exporttermelésben. Az indiai kormány továbbá nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagokra vonatkozóan, noha hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában rendes körülmények között el kellett volna végezniük (az alaprendelet II. melléklete II. 5. pontja és III. melléklete II. 3. pontja). |
| --- | --- |

(45)

Az ebben az esetben használt három alrendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. E két alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés fogalommeghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vám-visszatérítési rendszer fogalommeghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazta hatékonyan sem az új, sem a régi ellenőrzési rendszerét, illetve eljárásait annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. mellékletének II. 4. pontja, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. mellékletének II. (2) pontja). Az érintett termék vonatkozásában a szabványos alapanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak. A szabványos alapanyag-végtermék normák önmagukban nem tekinthetők a tényleges felhasználás ellenőrzési rendszerének, mivel az érintett vállalatok egyike sem vezette az előírt felhasználási nyilvántartást, ami lehetővé tenné India kormánya számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű alapanyag fogyott az exporttermelésben. Az indiai kormány továbbá nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagokra vonatkozóan, noha hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában rendes körülmények között el kellett volna végezniük (az alaprendelet II. melléklete II. 5. pontja és III. melléklete II. 3. pontja).

| (46) | E három alrendszer ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(46)

E három alrendszer ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (47) | Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető kedvezmény az alapanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „többletként” jelentkező vámkedvezmények kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a többletvámkedvezmények csak akkor egyenlíthetők ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Következésképpen ha a megfelelő monitoringeljárás meglétét nem bizonyítják, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt tehát nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) kiegyenlítésére vonatkozó általános szabály alkalmazandó, nem pedig a többletvámkedvezményre vonatkozó. Amint azt az alaprendelet II. mellékletének (II) bekezdése és III. mellékletének (II) bekezdése kimondja, e többletvámkedvezmények kiszámítása nem a vizsgáló hatóság kötelessége. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint a vizsgálatot folytató hatóságnak elég csupán kielégítő bizonyítékot találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(47)

Engedélyezett vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek hiányában a kiegyenlíthető kedvezmény az alapanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „többletként” jelentkező vámkedvezmények kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a többletvámkedvezmények csak akkor egyenlíthetők ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Következésképpen ha a megfelelő monitoringeljárás meglétét nem bizonyítják, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt tehát nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) kiegyenlítésére vonatkozó általános szabály alkalmazandó, nem pedig a többletvámkedvezményre vonatkozó. Amint azt az alaprendelet II. mellékletének (II) bekezdése és III. mellékletének (II) bekezdése kimondja, e többletvámkedvezmények kiszámítása nem a vizsgáló hatóság kötelessége. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint a vizsgálatot folytató hatóságnak elég csupán kielégítő bizonyítékot találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (48) | Az előzetes engedélyt igénybe vevő három exportőrnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékre alkalmazott három alrendszer keretében behozott anyagok vonatkozásában elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyerése során szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(48)

Az előzetes engedélyt igénybe vevő három exportőrnek juttatott támogatás összegét a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékre alkalmazott három alrendszer keretében behozott anyagok vonatkozásában elengedett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás elnyerése során szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében történt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (49) | E rendszer keretében három együttműködő exportáló gyártó részesült 0,5–2,1 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(49)

E rendszer keretében három együttműködő exportáló gyártó részesült 0,5–2,1 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt.

3.   Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Jogalap

| (50) | A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 4.3. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(50)

A rendszer részletes leírását a 2004–2009-es export- és importpolitika 4.3. bekezdése és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv 4. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (51) | E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult. |
| --- | --- |

(51)

E rendszerre minden exportáló gyártó és exportáló kereskedő jogosult.

c)   A vámhitel-szabályozási rendszer gyakorlati végrehajtása

| (52) | A jogosult exportőr kérhet vámhitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen százalékarányokat, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a szabványos alapanyag-végtermék normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezett importhányadát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül arra, hogy importvámot ténylegesen megfizették-e. |
| --- | --- |

(52)

A jogosult exportőr kérhet vámhitelt, amelyet a rendszer alapján exportált termékek értékének százalékában határoznak meg. Az indiai hatóságok a legtöbb termék vonatkozásában meghatároztak ilyen százalékarányokat, beleértve az érintett terméket is. A százalékarányok meghatározása a szabványos alapanyag-végtermék normák alapján történik, számításba véve az exportált termékekben az alapanyagok feltételezett importhányadát és az ilyen feltételezett import vámterhét, tekintet nélkül arra, hogy importvámot ténylegesen megfizették-e.

| (53) | Az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a vámhitel-szabályozás alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okmány egyebek között tartalmazza az exporttranzakcióhoz nyújtandó vámhitel összegét is. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy mekkora kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a vámhitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló vámhitel-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány. Ennélfogva a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására nincs lehetőség. |
| --- | --- |

(53)

Az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció alkalmával az exportőr köteles nyilatkozni az indiai hatóságoknak arról, hogy az export a vámhitel-szabályozás alapján történik. Az áruk exportálása érdekében az indiai vámhatóságok a feladási eljárás során kiállítanak egy export-szállítólevelet. Ez az okmány egyebek között tartalmazza az exporttranzakcióhoz nyújtandó vámhitel összegét is. Az exportőr ekkor tudja meg, hogy mekkora kedvezményben fog részesülni. Amint a vámhatóságok kiállították az export-szállítólevelet, az indiai kormány már nem bírálhatja felül a vámhitel megadását. A kedvezmény kiszámítására szolgáló vámhitel-százalékarány az exportnyilatkozat megtételekor érvényes arány. Ennélfogva a kedvezmény szintjének visszamenőleges hatályú módosítására nincs lehetőség.

| (54) | A vámhitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók. |
| --- | --- |

(54)

A vámhitelek szabadon átruházhatók, és a kibocsátástól számított 12 hónapig érvényesek. E hitelek bármely, korlátozás nélkül importálható termék későbbi importja alkalmával felhasználhatók a vámok kifizetésére, a beruházási javak kivételével. Az ilyen hitel ellenében behozott áruk a belföldi piacon (forgalmiadó-kötelezettség mellett) értékesíthetők, vagy egyéb módon felhasználhatók.

| (55) | A vámhitel iránti kérelmet elektronikusan nyújtják be, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. A gyakorlatban nincsenek rögzített szigorú határidők a hiteligénylésre. A vámhitel-programot kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 4.47. pontja alatt említett beadási határidőkön túl adnak be. Emellett – mint a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidőkön túl érkezett kérelmeket kisebb bírság (a hitel 10 %-a) megfizetése ellenében mindig el lehet bírálni. |
| --- | --- |

(55)

A vámhitel iránti kérelmet elektronikusan nyújtják be, és korlátlan számú exporttranzakciót foglalhat magában. A gyakorlatban nincsenek rögzített szigorú határidők a hiteligénylésre. A vámhitel-programot kezelő elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan azokat az exporttranzakciókat, amelyeket a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 4.47. pontja alatt említett beadási határidőkön túl adnak be. Emellett – mint a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. részének 9.3. pontjában világosan kifejtik – a beadási határidőkön túl érkezett kérelmeket kisebb bírság (a hitel 10 %-a) megfizetése ellenében mindig el lehet bírálni.

d)   A vámhitel-szabályozással kapcsolatos következtetések

| (56) | A DEPBS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámhitel-szabályozás keretében nyújtott hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve az államot egyébként megillető vámbevételeket. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását. |
| --- | --- |

(56)

A DEPBS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámhitel-szabályozás keretében nyújtott hitel az indiai kormány pénzügyi támogatása, mivel a hitelt végeredményben az importvámok kiegyenlítésére használják, ezáltal csökkentve az államot egyébként megillető vámbevételeket. Ezenkívül a hitel kedvezményt biztosít az exportőr számára, mert növeli likviditását.

| (57) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(57)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (58) | Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagok alapján számították ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a vámhitel-szabályozás kedvezményeire függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a vámhitel-szabályozás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(58)

Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. Nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen behozott termékek tényleges felhasználására a termelési folyamatban, így a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagok alapján számították ki. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végezetül az exportőr jogosult a vámhitel-szabályozás kedvezményeire függetlenül attól, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. A kedvezmény igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen exportál, nem kell bizonyítania, hogy bármely alapanyaga importból származik. Így még azon exportőrök is jogosultak a vámhitel-szabályozás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (59) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 367/2006/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó vámhitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. Emellett az együttműködő exportáló gyártók a vámhitelt az eredményszemléletű elszámolás elve alapján az exportügyletek szakaszában befolyt bevételként könyvelték el. |
| --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében, valamint az e rendszerre a 367/2006/EK rendeletben használt számítási módszer szerint a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára a felülvizsgálati időszak során biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki. Ebben a vonatkozásban úgy tekintették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a kedvezményhez, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó vámhitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről. Emellett az együttműködő exportáló gyártók a vámhitelt az eredményszemléletű elszámolás elve alapján az exportügyletek szakaszában befolyt bevételként könyvelték el.

| (60) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének (mint számlálónak) kiszámításához a hitelek összegéből indokolt kérésre levonták a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (mint megfelelő nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének (mint számlálónak) kiszámításához a hitelek összegéből indokolt kérésre levonták a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjak. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (mint megfelelő nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (61) | E rendszer keretében négy együttműködő exportáló gyártó részesült 2,7–5,9 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(61)

E rendszer keretében négy együttműködő exportáló gyártó részesült 2,7–5,9 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt.

4.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Jogalap

| (62) | A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es export- és importpolitika 5. fejezetében és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg. |
| --- | --- |

(62)

A beruházási javak exportösztönzési rendszerének részletes leírása a 2004–2009-es export- és importpolitika 5. fejezetében és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötetének 5. fejezetében található meg.

b)   Jogosultság

| (63) | E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolódó” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(63)

E rendszer igénybevételére bármely, támogató gyártóhoz vagy szolgáltatásnyújtóhoz „kapcsolódó” gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (64) | Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból az indiai kormány kérésre és díj megfizetése ellenében kiadja a beruházási javak exportösztönzési rendszerének keretében kiállított engedélyt. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig 11 %-os tényleges (10 %-os pótdíjat tartalmazó) vámtétel, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nullaszázalékos vámtétel volt érvényben. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. |
| --- | --- |

(64)

Amennyiben egy vállalat exportkötelezettséget vállal, csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és – 2003 áprilisa óta – használt, legfeljebb tízéves) beruházási javakat. E célból az indiai kormány kérésre és díj megfizetése ellenében kiadja a beruházási javak exportösztönzési rendszerének keretében kiállított engedélyt. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében importált beruházási javak mindegyikére. 2000. március 31-ig 11 %-os tényleges (10 %-os pótdíjat tartalmazó) vámtétel, a nagy értékű behozatalok esetében pedig nullaszázalékos vámtétel volt érvényben. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni.

| (65) | A beruházási javak exportösztönzési rendszere alapján kiállított engedély jogosultja belföldről is beszerezheti a beruházási javakat. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az engedély egyik jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(65)

A beruházási javak exportösztönzési rendszere alapján kiállított engedély jogosultja belföldről is beszerezheti a beruházási javakat. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi gyártója igénybe veheti az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a belföldi gyártó kérheti a kváziexport kedvezményét az engedély egyik jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (66) | A közzététel követően az exportáló gyártók egyike rámutatott, hogy az e rendszer keretében behozott beruházási javakat a mostani vizsgálat által nem érintett termékek gyártásához is felhasználták, és ezért ezt a támogatási különbözet, és a felülvizsgálati időszakban nyújtott, illetve ahhoz rendelhető támogatási összeg megállapításakor nem csak az érintett termék kivitelére kell ráosztani. Ezt jogos érvnek találták, és az e rendszer keretében e vállalatnak nyújtott támogatás kiszámítását ennek megfelelően kiigazították. |
| --- | --- |

(66)

A közzététel követően az exportáló gyártók egyike rámutatott, hogy az e rendszer keretében behozott beruházási javakat a mostani vizsgálat által nem érintett termékek gyártásához is felhasználták, és ezért ezt a támogatási különbözet, és a felülvizsgálati időszakban nyújtott, illetve ahhoz rendelhető támogatási összeg megállapításakor nem csak az érintett termék kivitelére kell ráosztani. Ezt jogos érvnek találták, és az e rendszer keretében e vállalatnak nyújtott támogatás kiszámítását ennek megfelelően kiigazították.

e)   Következtetések a beruházási javak exportösztönző rendszerével kapcsolatban

| (67) | Az EPCGS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi támogatás, mivel ez az engedmény csökkenti az államot egyébként megillető vámbevételeket. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(67)

Az EPCGS az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi támogatás, mivel ez az engedmény csökkenti az államot egyébként megillető vámbevételeket. Ezen túlmenően a vámcsökkentés kedvezményt juttat az exportőrnek, mivel az import vonatkozásában megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (68) | Továbbá a beruházási javak exportösztönzési rendszere az exportteljesítmény után járó kedvezmény, mivel az ilyen engedélyek nem kaphatók meg export-kötelezettségvállalás nélkül. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(68)

Továbbá a beruházási javak exportösztönzési rendszere az exportteljesítmény után járó kedvezmény, mivel az ilyen engedélyek nem kaphatók meg export-kötelezettségvállalás nélkül. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (69) | Végeredményben ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezmény-rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen, az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározott megengedhető rendszerek hatálya alá, mivel nem használják fel őket az exporttermékek előállítása során. |
| --- | --- |

(69)

Végeredményben ez a rendszer nem minősíthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezmény-rendszernek az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen, az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározott megengedhető rendszerek hatálya alá, mivel nem használják fel őket az exporttermékek előállítása során.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (70) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési idejét tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban indokolt kérésre a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(70)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési idejét tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban indokolt kérésre a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban e támogatási összeget elosztották az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára (ez a nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (71) | E rendszer keretében négy együttműködő exportáló gyártó részesült 1,0–1,9 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(71)

E rendszer keretében négy együttműködő exportáló gyártó részesült 1,0–1,9 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt.

5.   Exportfeldolgozó övezetek/különleges gazdasági övezetek/exportorientált egységek (Export Processing Zones, EPZS/Special Economic Zones Scheme, SEZS/Export Oriented Units Scheme, EOUS)

| (72) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártók egyike sem rendelkezett exportorientált egység státusszal és egyikük sem exportfeldolgozó övezetben működött. Az együttműködő exportáló gyártók egyike viszont különleges gazdasági övezetben tevékenykedett és kiegyenlíthető támogatásokban részesült a felülvizsgálati időszak alatt. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak a különleges gazdasági övezet rendszerre vonatkozik. |
| --- | --- |

(72)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártók egyike sem rendelkezett exportorientált egység státusszal és egyikük sem exportfeldolgozó övezetben működött. Az együttműködő exportáló gyártók egyike viszont különleges gazdasági övezetben tevékenykedett és kiegyenlíthető támogatásokban részesült a felülvizsgálati időszak alatt. Az alábbi ismertetés és értékelés ezért csak a különleges gazdasági övezet rendszerre vonatkozik.

a)   Jogalap

| (73) | A 2004–2009-es export- és importpolitika 7. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete megemlíti a különleges gazdasági övezet rendszerét. A szabályok és előírások részleteit azonban már nem tartalmazza az export- és importpolitika és az eljárási kézikönyv sem. A vonatkozó politika leírását és végrehajtásának előírásait a különleges gazdasági övezetekről szóló 2005-ös törvény (2005. évi 28. törvény) és a különleges gazdasági övezetek 2006-ban kiadott szabályai (2006. február 10-i értesítés) tartalmazzák. |
| --- | --- |

(73)

A 2004–2009-es export- és importpolitika 7. fejezete és a 2004–2009-es eljárási kézikönyv I. kötete megemlíti a különleges gazdasági övezet rendszerét. A szabályok és előírások részleteit azonban már nem tartalmazza az export- és importpolitika és az eljárási kézikönyv sem. A vonatkozó politika leírását és végrehajtásának előírásait a különleges gazdasági övezetekről szóló 2005-ös törvény (2005. évi 28. törvény) és a különleges gazdasági övezetek 2006-ban kiadott szabályai (2006. február 10-i értesítés) tartalmazzák.

b)   Jogosultság

| (74) | Minden olyan vállalat, amely elvben vállalja, hogy áruit és szolgáltatásait teljes egészében exportra termeli, létrehozható a különleges gazdasági övezetek rendszere keretében. Ebbe beletartoznak a kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok is. Az exportorientált egységekkel ellentétben ezekre nem vonatkozik beruházási minimum a befektetett eszközökre vonatkozóan, amelyet a vállalatoknak be kellene tartaniuk ahhoz, hogy jogosultak legyenek a különleges gazdasági övezetek rendszerére. |
| --- | --- |

(74)

Minden olyan vállalat, amely elvben vállalja, hogy áruit és szolgáltatásait teljes egészében exportra termeli, létrehozható a különleges gazdasági övezetek rendszere keretében. Ebbe beletartoznak a kizárólag kereskedelemmel foglalkozó vállalatok is. Az exportorientált egységekkel ellentétben ezekre nem vonatkozik beruházási minimum a befektetett eszközökre vonatkozóan, amelyet a vállalatoknak be kellene tartaniuk ahhoz, hogy jogosultak legyenek a különleges gazdasági övezetek rendszerére.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (75) | A különleges gazdasági övezetek a korábbi exportfeldolgozó zóna rendszerének utóda. A különleges gazdasági övezetek olyan körülhatárolt vámszabad területek, amelyeket a kereskedelmi műveletek, vámok és adók szempontjából külföldi területnek tekintenek. A különleges gazdasági övezeteket külön e célra kijelölt területeken lehet létrehozni. A indiai hatóságok általi jóváhagyásukat követően jelenleg már tizenhét különleges gazdasági övezet működik. |
| --- | --- |

(75)

A különleges gazdasági övezetek a korábbi exportfeldolgozó zóna rendszerének utóda. A különleges gazdasági övezetek olyan körülhatárolt vámszabad területek, amelyeket a kereskedelmi műveletek, vámok és adók szempontjából külföldi területnek tekintenek. A különleges gazdasági övezeteket külön e célra kijelölt területeken lehet létrehozni. A indiai hatóságok általi jóváhagyásukat követően jelenleg már tizenhét különleges gazdasági övezet működik.

| (76) | A különleges gazdasági övezet státus iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. A kérelem elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. A különleges gazdasági övezet rendszerében működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható. |
| --- | --- |

(76)

A különleges gazdasági övezet státus iránti kérelemnek részletes adatokat kell tartalmaznia a következő öt évről, többek között a tervezett termelési mennyiségekről, az export tervezett értékéről, az importigényekről és a belföldi igényekről. A kérelem elfogadásakor a hatóságok tájékoztatják a vállalatot a jóváhagyás kapcsolódó feltételeiről. A különleges gazdasági övezet rendszerében működő vállalatként történő elismerésről szóló megállapodás öt évig érvényes. A megállapodás újabb időszakokra megújítható.

| (77) | A Különleges gazdasági övezetek szabályai VI. fejezete szerint az e rendszer keretei között működő vállalatok egyik alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (a kereskedelmi tevékenység megkezdésétől számított öt év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. |
| --- | --- |

(77)

A Különleges gazdasági övezetek szabályai VI. fejezete szerint az e rendszer keretei között működő vállalatok egyik alapvető kötelezettsége nettó valutabevétel elérése, azaz a referencia-időszakban (a kereskedelmi tevékenység megkezdésétől számított öt év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét.

| (78) | A különleges gazdasági övezetek egységei a következő kedvezményekre jogosultak:






  i. | mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van; |
| --- | --- | --- |

(78)

A különleges gazdasági övezetek egységei a következő kedvezményekre jogosultak:

i.

mentesség az importvámok fizetése alól minden olyan árutípus (többek között beruházási javak, nyersanyagok és fogyóeszközök) esetében, amelyre a gyártás, előállítás, feldolgozás során vagy annak kapcsán szükség van;

| ii. | mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól; |
| --- | --- |

ii.

mentesség a belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó fizetése alól;

| iii. | mentesség a helyben beszerzett áruk után fizetett központi forgalmi adó alól; |
| --- | --- |

iii.

mentesség a helyben beszerzett áruk után fizetett központi forgalmi adó alól;

| iv. | lehetőség a termelés egy részének hazai piacon történő értékesítésére, amennyiben a fizetendő vámok befizetésekor teljesül a pozitív nettó valutabevétel követelménye – tekintettel arra, hogy a különleges gazdasági övezetek nem tekintendők az indiai adó-/vámterület részeinek; |
| --- | --- |

iv.

lehetőség a termelés egy részének hazai piacon történő értékesítésére, amennyiben a fizetendő vámok befizetésekor teljesül a pozitív nettó valutabevétel követelménye – tekintettel arra, hogy a különleges gazdasági övezetek nem tekintendők az indiai adó-/vámterület részeinek;

| v. | a különleges gazdasági övezetek egységeinek 100 %-os adómentessége az exportból származó nyereség adója alól – a jövedelemadóról szóló törvény 10AA. szakasza alapján a kedvezmény mértéke az első öt évben 100 %, a következő öt évben 50 %, az ezt követő öt évben pedig további kedvezmények lehetségesek; továbbá |
| --- | --- |

v.

a különleges gazdasági övezetek egységeinek 100 %-os adómentessége az exportból származó nyereség adója alól – a jövedelemadóról szóló törvény 10AA. szakasza alapján a kedvezmény mértéke az első öt évben 100 %, a következő öt évben 50 %, az ezt követő öt évben pedig további kedvezmények lehetségesek; továbbá

| vi. | a különleges gazdasági övezetekben igénybe vett szolgáltatások adómentessége. |
| --- | --- |

vi.

a különleges gazdasági övezetekben igénybe vett szolgáltatások adómentessége.

| (79) | A különleges gazdasági övezetek rendszerébe tartozó vállalatok vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény vonatkozó előírásai alapján vámtisztviselők felügyelik. |
| --- | --- |

(79)

A különleges gazdasági övezetek rendszerébe tartozó vállalatok vámszabad egységek, amelyek működését a vámtörvény vonatkozó előírásai alapján vámtisztviselők felügyelik.

| (80) | Ezen egységeket jogszabály kötelezi arra, hogy a Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 22(2) szabályával összhangban megfelelő nyilvántartást vezessenek, amelyben szerepeltetni kell a belföldi vámterületről behozott vagy beszerzett áruk, az elfogyasztott, illetve felhasznált áruk, az előállított és exportált áruk értékét, valamint a hazai értékesítés volumenét stb. |
| --- | --- |

(80)

Ezen egységeket jogszabály kötelezi arra, hogy a Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 22(2) szabályával összhangban megfelelő nyilvántartást vezessenek, amelyben szerepeltetni kell a belföldi vámterületről behozott vagy beszerzett áruk, az elfogyasztott, illetve felhasznált áruk, az előállított és exportált áruk értékét, valamint a hazai értékesítés volumenét stb.

| (81) | A Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 35. szabálya szerint ugyanakkor a különleges gazdasági övezetek rendszerében működő egységnek nem kell minden import szállítmányát az exporthoz, vagy más egységekhez történő szállításokhoz, illetve a hazai vámterületen történt értékesítéseihez kapcsolnia. |
| --- | --- |

(81)

A Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 35. szabálya szerint ugyanakkor a különleges gazdasági övezetek rendszerében működő egységnek nem kell minden import szállítmányát az exporthoz, vagy más egységekhez történő szállításokhoz, illetve a hazai vámterületen történt értékesítéseihez kapcsolnia.

| (82) | A nyersanyagok és beruházási javak behozatalának, illetve hazai beszerzésének értékelése önbevalláson alapul. Ugyanez vonatkozik az exportértékesítésre is. Ennélfogva a vámhatóságok a különleges gazdasági övezetek exportszállítmányaira vonatkozóan nem végeznek rendszeres ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

(82)

A nyersanyagok és beruházási javak behozatalának, illetve hazai beszerzésének értékelése önbevalláson alapul. Ugyanez vonatkozik az exportértékesítésre is. Ennélfogva a vámhatóságok a különleges gazdasági övezetek exportszállítmányaira vonatkozóan nem végeznek rendszeres ellenőrzéseket.

| (83) | Jelen esetben az együttműködő exportáló gyártó a rendszer keretei között nyersanyagokat és beruházási javakat hozott be vámmentesen, árukat szerzett be a hazai piacon, mentesítve a fogyasztási adó, illetve a központi forgalmi adó alól, továbbá mentességben részesült a szolgáltatásokat terhelő adó megfizetése alól. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem vette igénybe a különleges gazdasági övezetek rendszerének jövedelemadó-mentességgel kapcsolatos rendelkezései által nyújtott kedvezményeket. |
| --- | --- |

(83)

Jelen esetben az együttműködő exportáló gyártó a rendszer keretei között nyersanyagokat és beruházási javakat hozott be vámmentesen, árukat szerzett be a hazai piacon, mentesítve a fogyasztási adó, illetve a központi forgalmi adó alól, továbbá mentességben részesült a szolgáltatásokat terhelő adó megfizetése alól. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett exportáló gyártó nem vette igénybe a különleges gazdasági övezetek rendszerének jövedelemadó-mentességgel kapcsolatos rendelkezései által nyújtott kedvezményeket.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (84) | A közzétételt követően az egyik különleges gazdasági övezetben található exportáló gyártó észrevételeiben azzal érvelt például, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek megengedett vámmentességi rendszerek (vámvisszatérítés) és ezek az alrendszerek nem minősülnek támogatásnak, mivel nem juttatnak előnyt a vállalatoknak. Az exportáló gyártó érveire adott válaszok alább találhatók. |
| --- | --- |

(84)

A közzétételt követően az egyik különleges gazdasági övezetben található exportáló gyártó észrevételeiben azzal érvelt például, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek megengedett vámmentességi rendszerek (vámvisszatérítés) és ezek az alrendszerek nem minősülnek támogatásnak, mivel nem juttatnak előnyt a vállalatoknak. Az exportáló gyártó érveire adott válaszok alább találhatók.

e)   A különleges gazdasági övezetekkel kapcsolatos következtetések

| (85) | A belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó megfizetése alóli mentesség vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a nem a különleges gazdasági övezetekben működő egységek vásárlásai után befizetett jövedéki adó jóváírható a saját jövőbeli adókötelezettségek, pl. a belföldi értékesítés után fizetendő jövedéki adóval szemben (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”). Következésképpen a beszerzések után megfizetett jövedéki adó nem végleges. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végleges, a felhasznált anyagokra eső nem. Így a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egység általi beszerzések jövedéki adó alóli mentesítésével a kormányzat nem esik el többletbevételről, és ezáltal a különleges gazdasági övezet egysége nem részesül kedvezményben. Ezen körülmények között, tekintve, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység nem részesül többletkedvezményben, nem szükséges tovább elemezni ezt az alrendszert e vizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(85)

A belföldi forrásokból beszerzett árukra kivetett jövedéki adó megfizetése alóli mentesség vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a nem a különleges gazdasági övezetekben működő egységek vásárlásai után befizetett jövedéki adó jóváírható a saját jövőbeli adókötelezettségek, pl. a belföldi értékesítés után fizetendő jövedéki adóval szemben (az úgynevezett „CENVAT-mechanizmus”). Következésképpen a beszerzések után megfizetett jövedéki adó nem végleges. A „CENVAT-jóváírással” csak a hozzáadott értékre eső adó végleges, a felhasznált anyagokra eső nem. Így a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egység általi beszerzések jövedéki adó alóli mentesítésével a kormányzat nem esik el többletbevételről, és ezáltal a különleges gazdasági övezet egysége nem részesül kedvezményben. Ezen körülmények között, tekintve, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység nem részesül többletkedvezményben, nem szükséges tovább elemezni ezt az alrendszert e vizsgálat keretében.

| (86) | A különleges gazdasági övezetben működő egység kétféle importvám (alapvámtétel és a nyersanyagokra és beruházási javakra szokásosan kivetett különleges többletvám) alóli mentessége, a hazai piacon beszerzett áruk után fizetendő forgalmi adó alóli mentesség és a szolgáltatások után fizetendő adó alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatásnak minősül. Az ezen rendszer hiányában a kormányt egyébként megillető bevételek kiesnek, így a különleges gazdasági övezetben működő egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert ezáltal javul a likviditása. A támogatások jogilag az exportteljesítménytől függnek, ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. A Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 2. pontja szerint meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének. |
| --- | --- |

(86)

A különleges gazdasági övezetben működő egység kétféle importvám (alapvámtétel és a nyersanyagokra és beruházási javakra szokásosan kivetett különleges többletvám) alóli mentessége, a hazai piacon beszerzett áruk után fizetendő forgalmi adó alóli mentesség és a szolgáltatások után fizetendő adó alóli mentesség az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében támogatásnak minősül. Az ezen rendszer hiányában a kormányt egyébként megillető bevételek kiesnek, így a különleges gazdasági övezetben működő egység az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint kedvezményben részesül, mert ezáltal javul a likviditása. A támogatások jogilag az exportteljesítménytől függnek, ezáltal az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendők. A Különleges gazdasági övezetek szabályainak (2006) 2. pontja szerint meghatározott exportcélkitűzés elengedhetetlen feltétele az ösztönzők elnyerésének.

| (87) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek megengedett vámmentességi rendszerek (vámvisszatérítés) az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és az I. melléklete szerint, és így nem kiegyenlíthetőek. A vállalat beadványa szerint az alaprendelet I. melléklete értelmében az importvámok alóli mentesítés, vagy az importvámok elengedése vagy visszatérítése csak akkor minősül exporttámogatásnak, ha annak mértéke meghaladja az exportált termék előállításában felhasznált importált anyagokra kivetett importvámok mértékét. Magyarán mindaddig, amíg a visszatérítés vagy a mentesítés nem haladja meg ezt a szintet, az exportált termék gyártásához, előállításához vagy feldolgozásához szükséges behozott alapanyagokra kivetett importvámok alóli mentesítést nem lehet kiegyenlíthető támogatásnak minősíteni. |
| --- | --- |

(87)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek megengedett vámmentességi rendszerek (vámvisszatérítés) az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és az I. melléklete szerint, és így nem kiegyenlíthetőek. A vállalat beadványa szerint az alaprendelet I. melléklete értelmében az importvámok alóli mentesítés, vagy az importvámok elengedése vagy visszatérítése csak akkor minősül exporttámogatásnak, ha annak mértéke meghaladja az exportált termék előállításában felhasznált importált anyagokra kivetett importvámok mértékét. Magyarán mindaddig, amíg a visszatérítés vagy a mentesítés nem haladja meg ezt a szintet, az exportált termék gyártásához, előállításához vagy feldolgozásához szükséges behozott alapanyagokra kivetett importvámok alóli mentesítést nem lehet kiegyenlíthető támogatásnak minősíteni.

| (88) | Az ezen érvelésre adott válaszban először is meg kell jegyezni, hogy a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egység számára nyújtott előnyök jogszabály szerint minden esetben az exportteljesítmény után járnak. Ezenfelül ezek a támogatási rendszerek nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Nem tesznek eleget az alaprendelet I. mellékletében (h) és i) pont), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Amennyiben a forgalmiadó-mentességre és az importvámmentességre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák a beruházási javak beszerzése céljából, akkor ezek már nincsenek összhangban a megengedhető vám-visszatérítési rendszer szabályaival, mivel a beruházási javakat nem használják fel a gyártási folyamatban, ahogy azt az I. melléklet h) pontja (forgalmi adó visszatérítése) és i) pontja (importvámok elengedése) megköveteli. Ezenfelül bebizonyosodott, hogy az indiai kormány nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak igazolására, hogy a vámmentesen és/vagy forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Valójában a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egységeknek nettó valutabevételt kell realizálniuk, de nincs működő ellenőrzési rendszer ahhoz, hogy nyomon kövessék az exportált áruk gyártásához felhasznált import mennyiségét. |
| --- | --- |

(88)

Az ezen érvelésre adott válaszban először is meg kell jegyezni, hogy a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egység számára nyújtott előnyök jogszabály szerint minden esetben az exportteljesítmény után járnak. Ezenfelül ezek a támogatási rendszerek nem tekinthetők az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében engedélyezett vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek. Nem tesznek eleget az alaprendelet I. mellékletében (h) és i) pont), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Amennyiben a forgalmiadó-mentességre és az importvámmentességre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazzák a beruházási javak beszerzése céljából, akkor ezek már nincsenek összhangban a megengedhető vám-visszatérítési rendszer szabályaival, mivel a beruházási javakat nem használják fel a gyártási folyamatban, ahogy azt az I. melléklet h) pontja (forgalmi adó visszatérítése) és i) pontja (importvámok elengedése) megköveteli. Ezenfelül bebizonyosodott, hogy az indiai kormány nem rendelkezik hatékony ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással annak igazolására, hogy a vámmentesen és/vagy forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja, és a helyettesítő vámkedvezmény-rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Valójában a különleges gazdasági övezetben tevékenykedő egységeknek nettó valutabevételt kell realizálniuk, de nincs működő ellenőrzési rendszer ahhoz, hogy nyomon kövessék az exportált áruk gyártásához felhasznált import mennyiségét.

| (89) | Alternatív érvként az exportáló gyártó beadványában kifejtette, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek nem minősülnek támogatásnak, mivel nem juttattak előnyöket a vállalat részére. A hazai eladások tekintetében az exportáló gyártók azon az állásponton voltak, hogy mivel a különleges gazdasági övezetek egységei nem részei India adó-/vámterületének, így a vámtételeket teljes összegükben kell megfizetni a hazai piacon értékesített végtermékek esetében. Azt állították, hogy nem részesültek előnyben, mivel a hazai piacon értékesített áruk gyártásához felhasznált alapanyagok tekintetében elengedett vámok alacsonyabbak, mint a vállalat által a hazai piacon történő értékesítéskor fizetett vámok. |
| --- | --- |

(89)

Alternatív érvként az exportáló gyártó beadványában kifejtette, hogy a vállalat által igénybe vett alrendszerek nem minősülnek támogatásnak, mivel nem juttattak előnyöket a vállalat részére. A hazai eladások tekintetében az exportáló gyártók azon az állásponton voltak, hogy mivel a különleges gazdasági övezetek egységei nem részei India adó-/vámterületének, így a vámtételeket teljes összegükben kell megfizetni a hazai piacon értékesített végtermékek esetében. Azt állították, hogy nem részesültek előnyben, mivel a hazai piacon értékesített áruk gyártásához felhasznált alapanyagok tekintetében elengedett vámok alacsonyabbak, mint a vállalat által a hazai piacon történő értékesítéskor fizetett vámok.

| (90) | Ezen állítás vizsgálatakor meg kell jegyezni, hogy jóllehet a különleges gazdasági övezetben működő egység létrehozásának célja nettó valutabevétel realizálása, az ilyen egységeknek lehetőségük van termelésük egy részének belföldön történő értékesítésére. A különleges gazdasági övezetre vonatkozó szabályok szerint az övezetből a hazai piacra vámkezelt árut behozott áruként fogják kezelni. E tekintetben a különleges gazdasági övezetben működő vállalat ugyanolyan helyzetben van, mint a hazai piacon működő többi vállalat, azaz a beszerzett áruk után meg kellett volna fizetnie a rárakodó vámokat, adókat. Ezzel összefüggésben világossá kell tenni, hogy a kormánynak azon döntése, hogy megadóztatja a hazai piacra szánt termékek fogyasztását, nem jelenti azt, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység mentesítése az importvámok és forgalmi adó alól ne jelentene előnyt az érintett termék exportértékesítésére vonatkozóan. Ezenfelül a hazai piacon történő értékesítésnek nincs hatása annak az általánosabb megítélésére, hogy működik-e megfelelő ellenőrzési rendszer. |
| --- | --- |

(90)

Ezen állítás vizsgálatakor meg kell jegyezni, hogy jóllehet a különleges gazdasági övezetben működő egység létrehozásának célja nettó valutabevétel realizálása, az ilyen egységeknek lehetőségük van termelésük egy részének belföldön történő értékesítésére. A különleges gazdasági övezetre vonatkozó szabályok szerint az övezetből a hazai piacra vámkezelt árut behozott áruként fogják kezelni. E tekintetben a különleges gazdasági övezetben működő vállalat ugyanolyan helyzetben van, mint a hazai piacon működő többi vállalat, azaz a beszerzett áruk után meg kellett volna fizetnie a rárakodó vámokat, adókat. Ezzel összefüggésben világossá kell tenni, hogy a kormánynak azon döntése, hogy megadóztatja a hazai piacra szánt termékek fogyasztását, nem jelenti azt, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység mentesítése az importvámok és forgalmi adó alól ne jelentene előnyt az érintett termék exportértékesítésére vonatkozóan. Ezenfelül a hazai piacon történő értékesítésnek nincs hatása annak az általánosabb megítélésére, hogy működik-e megfelelő ellenőrzési rendszer.

| (91) | A exportértékesítések vonatkozásában az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az importvámok és az adók alóli mentesítés nem minősül kiegyenlíthető támogatásnak, amennyiben nem többletvámkedvezményekről van szó. A vállalat azzal érvel továbbá, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység vámtisztviselők felügyelete alatt álló vámszabad terület, és nem lehet alapanyagot értékesíteni a hazai piacon vagy ezen alapanyagokat a hazai értékesítésre szánt termékekbe beépíteni anélkül, hogy meg ne fizetnék a rájuk kiszabott vámokat. A exportáló gyártó álláspontja szerint így nem lehet szó többletvámkedvezményről. |
| --- | --- |

(91)

A exportértékesítések vonatkozásában az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az importvámok és az adók alóli mentesítés nem minősül kiegyenlíthető támogatásnak, amennyiben nem többletvámkedvezményekről van szó. A vállalat azzal érvel továbbá, hogy a különleges gazdasági övezetben működő egység vámtisztviselők felügyelete alatt álló vámszabad terület, és nem lehet alapanyagot értékesíteni a hazai piacon vagy ezen alapanyagokat a hazai értékesítésre szánt termékekbe beépíteni anélkül, hogy meg ne fizetnék a rájuk kiszabott vámokat. A exportáló gyártó álláspontja szerint így nem lehet szó többletvámkedvezményről.

| (92) | Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy nem létezik rendszer vagy eljárás annak a megerősítésére, hogy mely alapanyagokat használták fel az exporttermék gyártási folyamatában, vagy hogy sor került-e túlzott mértékű importvám vagy adók fizetésére az alaprendelet I., II. és III. melléklete szerint. A különleges gazdasági övezetben működő egység már jogilag sem és semmikor sem kötelezhető arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendelje a kapcsolódó előállított termék rendeltetési helyét. Az indiai hatóságok csak akkor tudnának kellő információt kapni az alapanyagok végleges rendeltetéséről, ha ilyen ellenőrzéseket végeznének, és csak így tudnák hatékonyan ellenőrizni, hogy a vám- és forgalmiadó-mentesség nem haladja-e meg az exporttermelés alapanyagainak értékét. A vállalati belső rendszerek nem tesznek eleget ennek a követelménynek, mivel a vámvisszatérítés-ellenőrző rendszert a kormánynak kellene megterveznie és működtetnie. Következésképpen a vizsgálat megállapította, hogy a különleges gazdasági övezetekre vonatkozó jogszabályok és előírások kifejezetten nem követelik meg, hogy az ilyen övezetben működő egység nyilvántartást vezessen a behozott alapanyagok és a késztermékek közötti kapcsolatról, és az indiai kormány nem hozott létre hatékony ellenőrzési mechanizmust annak meghatározása érdekében, hogy milyen alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exporttermelésben. |
| --- | --- |

(92)

Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy nem létezik rendszer vagy eljárás annak a megerősítésére, hogy mely alapanyagokat használták fel az exporttermék gyártási folyamatában, vagy hogy sor került-e túlzott mértékű importvám vagy adók fizetésére az alaprendelet I., II. és III. melléklete szerint. A különleges gazdasági övezetben működő egység már jogilag sem és semmikor sem kötelezhető arra, hogy minden egyes importszállítmányhoz hozzárendelje a kapcsolódó előállított termék rendeltetési helyét. Az indiai hatóságok csak akkor tudnának kellő információt kapni az alapanyagok végleges rendeltetéséről, ha ilyen ellenőrzéseket végeznének, és csak így tudnák hatékonyan ellenőrizni, hogy a vám- és forgalmiadó-mentesség nem haladja-e meg az exporttermelés alapanyagainak értékét. A vállalati belső rendszerek nem tesznek eleget ennek a követelménynek, mivel a vámvisszatérítés-ellenőrző rendszert a kormánynak kellene megterveznie és működtetnie. Következésképpen a vizsgálat megállapította, hogy a különleges gazdasági övezetekre vonatkozó jogszabályok és előírások kifejezetten nem követelik meg, hogy az ilyen övezetben működő egység nyilvántartást vezessen a behozott alapanyagok és a késztermékek közötti kapcsolatról, és az indiai kormány nem hozott létre hatékony ellenőrzési mechanizmust annak meghatározása érdekében, hogy milyen alapanyagokat és milyen mennyiségben használtak fel az exporttermelésben.

| (93) | Az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában sem, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Továbbá az indiai kormány azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés. |
| --- | --- |

(93)

Az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen felhasznált alapanyagok vonatkozásában sem, noha hatékony ellenőrző rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Továbbá az indiai kormány azt sem bizonyította, hogy nem történt többlet vámelengedés.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (94) | Ennek megfelelően - megengedett vám-visszatérítési rendszer vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszer hiányában - a kiegyenlíthető előny az elengedett vámtételeknek (alapvámtétel és különleges kiegészítő vámtétel), a belföldön beszerzett áruk után elengedett forgalmi adónak, valamint a vizsgálati időszak alatt a szolgáltatások után fizetendő elengedett adónak felel meg. |
| --- | --- |

(94)

Ennek megfelelően - megengedett vám-visszatérítési rendszer vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszer hiányában - a kiegyenlíthető előny az elengedett vámtételeknek (alapvámtétel és különleges kiegészítő vámtétel), a belföldön beszerzett áruk után elengedett forgalmi adónak, valamint a vizsgálati időszak alatt a szolgáltatások után fizetendő elengedett adónak felel meg.

| (95) | Az alapvám alóli mentesség, a belföldön beszerzett áruk után fizetendő forgalmi adó alóli mentesség és a szolgáltatások után fizetendő adó alóli mentesség tekintetében a számlálót (támogatás összege) a felülvizsgálati időszak alatt elengedett összegek alapján számolták ki. A támogatási összeg (számláló) kiszámításakor a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták. |
| --- | --- |

(95)

Az alapvám alóli mentesség, a belföldön beszerzett áruk után fizetendő forgalmi adó alóli mentesség és a szolgáltatások után fizetendő adó alóli mentesség tekintetében a számlálót (támogatás összege) a felülvizsgálati időszak alatt elengedett összegek alapján számolták ki. A támogatási összeg (számláló) kiszámításakor a támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült díjakat az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban levonták.

| (96) | A nyersanyagoktól eltérően a beruházási javak nem épülnek be fizikailag a végtermékbe. Ennek megfelelően a támogatás összegét az importált beruházási javak vonatkozásában az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési idejét tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban indokolt kérésre a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták. |
| --- | --- |

(96)

A nyersanyagoktól eltérően a beruházási javak nem épülnek be fizikailag a végtermékbe. Ennek megfelelően a támogatás összegét az importált beruházási javak vonatkozásában az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési idejét tükröző időszakra elosztva. A bevett gyakorlattal összhangban az így kiszámított összeghez, amely a felülvizsgálati időszakhoz rendelhető, hozzáadták az ezen időszak során esedékes kamatot a rendszeren belül nyújtott kedvezmény teljes értékének megállapítása érdekében. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban indokolt kérésre a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

| (97) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fenti (94) és (95) preambulumbekezdésben így megállapított támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra (mint megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében járt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 5,4 % volt. |
| --- | --- |

(97)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fenti (94) és (95) preambulumbekezdésben így megállapított támogatási összeget osztották el a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra (mint megfelelő nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvényében járt, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. Az imént említett módszer szerint kapott támogatási különbözet 5,4 % volt.

6.   Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

| (98) | E rendszer keretében az exportőrök az exportértékesítésből származó nyereségre részleges jövedelemadó-mentességben részesülhettek. E mentesség jogalapját a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza állapította meg. |
| --- | --- |

(98)

E rendszer keretében az exportőrök az exportértékesítésből származó nyereségre részleges jövedelemadó-mentességben részesülhettek. E mentesség jogalapját a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza állapította meg.

| (99) | Ezt a rendelkezést a 2005–2006-os pénzügyi évtől (azaz a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó pénzügyi évtől) eltörölték, és így a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza 2004. március 31-től már semmilyen kedvezményt nem biztosít. A együttműködő exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak során e rendszer keretében semmilyen kedvezményben nem részesültek. Következésképpen, mivel a rendszert visszavonták, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem kell kiegyenlíteni. |
| --- | --- |

(99)

Ezt a rendelkezést a 2005–2006-os pénzügyi évtől (azaz a 2004. április 1-jétől2005. március 31-ig tartó pénzügyi évtől) eltörölték, és így a jövedelemadó-törvény 80HHC. szakasza 2004. március 31-től már semmilyen kedvezményt nem biztosít. A együttműködő exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak során e rendszer keretében semmilyen kedvezményben nem részesültek. Következésképpen, mivel a rendszert visszavonták, az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem kell kiegyenlíteni.

7.   Exporthitel-rendszer (Export Credit Scheme, ECS)

a)   Jogalap

| (100) | A rendszert az Indiai Központi Bank (IKB) a „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp). BC 02/04.02.02/2007-08” (Külföldi pénznemben nyújtott exporthitel) és a „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp). BC 01/04.02.02/2007-08” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körirataiban ismerteti részletesen, amelyeknek valamennyi indiai kereskedelmi bank a címzettje. |
| --- | --- |

(100)

A rendszert az Indiai Központi Bank (IKB) a „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp). BC 02/04.02.02/2007-08” (Külföldi pénznemben nyújtott exporthitel) és a „Master Circular DBOD No. DIR. (Exp). BC 01/04.02.02/2007-08” (Rúpiában nyújtott exporthitel) című körirataiban ismerteti részletesen, amelyeknek valamennyi indiai kereskedelmi bank a címzettje.

b)   Jogosultság

| (101) | E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. Megállapították, hogy az exporthitel-rendszer kedvezményeiből három exportáló gyártó részesült. |
| --- | --- |

(101)

E rendszer igénybevételére a gyártó-exportőrök és a kereskedő-exportőrök jogosultak. Megállapították, hogy az exporthitel-rendszer kedvezményeiből három exportáló gyártó részesült.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (102) | E rendszer keretében az IKB kötelezően megállapítja az indiai rúpiában és devizában nyújtott exporthitelek maximális kamatlábait, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek felszámíthatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, amely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. A jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák. |
| --- | --- |

(102)

E rendszer keretében az IKB kötelezően megállapítja az indiai rúpiában és devizában nyújtott exporthitelek maximális kamatlábait, amelyeket a kereskedelmi bankok az exportőröknek felszámíthatnak. Az exporthitelrendszer két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből, amely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. A jegybank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák.

| (103) | Az IKB köriratainak eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt. |
| --- | --- |

(103)

Az IKB köriratainak eredményeként az exportőrök kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt.

d)   Az exporthitelrendszerrel kapcsolatos következtetések

| (104) | Az exporthitelnek a (100) preambulumbekezdésben említett jegybanki köriratban rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank tisztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezen túlmutatóan a kereskedelmi bankok nem lennének kötelesek a hitelt felvevő ügyfeleknek felajánlani a devizában felvett exporthitelek esetleg előnyösebb kamatlábait. |
| --- | --- |

(104)

Az exporthitelnek a (100) preambulumbekezdésben említett jegybanki köriratban rögzített, kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges mértékű biztosíték, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank tisztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a jegybank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezen túlmutatóan a kereskedelmi bankok nem lennének kötelesek a hitelt felvevő ügyfeleknek felajánlani a devizában felvett exporthitelek esetleg előnyösebb kamatlábait.

| (105) | Annak ellenére, hogy az exporthitel-rendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok folyósítják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által nyújtott pénzügyi támogatásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatások létrejöttéhez sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz, hogy az indiai kormánynak meg kell térítenie a kereskedelmi bankoknak kiadásaikat. Ehhez elegendő egy kormányzati utasítás, amely az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjában ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozik. Az IKB állami szerv, és ennek következtében az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás vonatkozik rá. A jegybank 100 %-os állami tulajdonban van, közpolitikai célokat követ (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy az exporthitelekre a jegybank körirataiban rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és igénybevételük az exportteljesítmény függvénye. |
| --- | --- |

(105)

Annak ellenére, hogy az exporthitel-rendszer keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok folyósítják, ez a kedvezmény az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által nyújtott pénzügyi támogatásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatások létrejöttéhez sem az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének iv. pontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz, hogy az indiai kormánynak meg kell térítenie a kereskedelmi bankoknak kiadásaikat. Ehhez elegendő egy kormányzati utasítás, amely az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjában ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozik. Az IKB állami szerv, és ennek következtében az alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „kormányzat” fogalommeghatározás vonatkozik rá. A jegybank 100 %-os állami tulajdonban van, közpolitikai célokat követ (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A jegybank az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja második francia bekezdése értelmében magánszervezeteket utasít, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között arra, hogy az exporthitelekre a jegybank körirataiban rögzített maximális kamatlábakat alkalmazzák, valamint a jegybank rendelkezéseinek megfelelően a kereskedelmi bankoknak nettó bankhitelállományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra kell fordítaniuk. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett – az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett – gyakorlattól. Ez a támogatás az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és igénybevételük az exportteljesítmény függvénye.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (106) | A támogatás összegét annak a különbségnek az alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetett kamat és az együttműködő exportőrök szokásos kereskedelmi hitelei esetében fizetett kamatláb között áll fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) osztották el a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált. |
| --- | --- |

(106)

A támogatás összegét annak a különbségnek az alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetett kamat és az együttműködő exportőrök szokásos kereskedelmi hitelei esetében fizetett kamatláb között áll fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) osztották el a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.

| (107) | E rendszer keretében három együttműködő exportáló gyártó részesült 0,3–0,4 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(107)

E rendszer keretében három együttműködő exportáló gyártó részesült 0,3–0,4 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt.

8.   Ösztönzőcsomag (Package Scheme of Incentives, PSI)

a)   Jogalap

| (108) | A PET-fóliára vonatkozó korábbi vizsgálatok során – ideértve a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámnak a 367/2006/EK rendelet általi kivetését eredményező felülvizsgálati eljárást is – megvizsgáltak az egyes indiai államok által működtetett számos olyan rendszert, amelyben a helyi vállalatoknak nyújtottak ösztönzőket. Az egyes államok által kínált rendszerek az ösztönzőcsomagok közé tartoznak, mivel különböző fajta ösztönzőket foglalhatnak magukban. A vizsgálat megállapította, hogy a „Jogosultsági igazolás” rögzíti a vállalatok kedvezményekre való jogosultságát. A vizsgálat során kiderült, hogy Uttar Pradesh állam üzleti adóról szóló törvényének 4A. szakasza alapján két együttműködő gyártó részesült az üzleti adó (forgalmi adó) alóli mentességben az ösztönzőcsomagok rendszer keretében a felülvizsgálati időszak alatt. Ezen adózási szabály az adott vállalatot mentesíti a forgalmi adó (mind a helyi, mind a központi forgalmi adó) megfizetése alól. |
| --- | --- |

(108)

A PET-fóliára vonatkozó korábbi vizsgálatok során – ideértve a jelenleg hatályban lévő végleges kiegyenlítő vámnak a 367/2006/EK rendelet általi kivetését eredményező felülvizsgálati eljárást is – megvizsgáltak az egyes indiai államok által működtetett számos olyan rendszert, amelyben a helyi vállalatoknak nyújtottak ösztönzőket. Az egyes államok által kínált rendszerek az ösztönzőcsomagok közé tartoznak, mivel különböző fajta ösztönzőket foglalhatnak magukban. A vizsgálat megállapította, hogy a „Jogosultsági igazolás” rögzíti a vállalatok kedvezményekre való jogosultságát. A vizsgálat során kiderült, hogy Uttar Pradesh állam üzleti adóról szóló törvényének 4A. szakasza alapján két együttműködő gyártó részesült az üzleti adó (forgalmi adó) alóli mentességben az ösztönzőcsomagok rendszer keretében a felülvizsgálati időszak alatt. Ezen adózási szabály az adott vállalatot mentesíti a forgalmi adó (mind a helyi, mind a központi forgalmi adó) megfizetése alól.

b)   Jogosultság

| (109) | A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak – általános szabályként – az állam kevésbé fejlett területein kell beruházniuk, új ipari létesítmény létrehozásával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a beruházás nagysága. |
| --- | --- |

(109)

A jogosultság megszerzéséhez a vállalatoknak – általános szabályként – az állam kevésbé fejlett területein kell beruházniuk, új ipari létesítmény létrehozásával vagy meglévő ipari létesítmény bővítésébe vagy diverzifikációjába történő nagymértékű tőkebefektetéssel. Az ösztönzők mértékének meghatározásakor a fő szempont annak a területnek a besorolása, amelyen a vállalkozás található vagy létrejön, illetve a beruházás nagysága.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (110) | A mentességi rendszer alapján az adott egységeknek értékesítéseik után egyáltalán nem kellett forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, az adott egységek mentesültek a saját vásárlásaik után fizetendő forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól vásároltak, aki maga is jogosult volt a rendszerre. Míg az értékesítési műveletekhez kapcsolódó adómentesség nem tekinthető az adott értékesítő egységnek juttatott támogatásnak, a beszerzési műveletek adómentessége már kedvezményt juttat az adott beszerző egységnek. |
| --- | --- |

(110)

A mentességi rendszer alapján az adott egységeknek értékesítéseik után egyáltalán nem kellett forgalmi adót beszedniük. Hasonlóképpen, az adott egységek mentesültek a saját vásárlásaik után fizetendő forgalmi adó alól, ha olyan szállítótól vásároltak, aki maga is jogosult volt a rendszerre. Míg az értékesítési műveletekhez kapcsolódó adómentesség nem tekinthető az adott értékesítő egységnek juttatott támogatásnak, a beszerzési műveletek adómentessége már kedvezményt juttat az adott beszerző egységnek.

d)   A közzétételt követő észrevételek

| (111) | A közzétételt követően az exportáló gyártók egyike megjegyezte, hogy a rendszer keretében kapott előnyök számszerűsítése során úgy vették, hogy az érintett termék gyártásában felhasznált egyik fő nyersanyag szállítói mentességet élveztek a forgalmi adó alól. Az értékesítési számlák viszont rávilágítottak arra, hogy a szóban forgó szállítók valójában felszámították a forgalmi adót az érintett vállalat részére történt értékesítéseik során. Következésképp a vállalat megfizette a forgalmi adót, ezen beszerzések után tehát nem keletkezett kiegyenlíthető előny az exportáló gyártónál, és a támogatás összegét ennek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(111)

A közzétételt követően az exportáló gyártók egyike megjegyezte, hogy a rendszer keretében kapott előnyök számszerűsítése során úgy vették, hogy az érintett termék gyártásában felhasznált egyik fő nyersanyag szállítói mentességet élveztek a forgalmi adó alól. Az értékesítési számlák viszont rávilágítottak arra, hogy a szóban forgó szállítók valójában felszámították a forgalmi adót az érintett vállalat részére történt értékesítéseik során. Következésképp a vállalat megfizette a forgalmi adót, ezen beszerzések után tehát nem keletkezett kiegyenlíthető előny az exportáló gyártónál, és a támogatás összegét ennek megfelelően módosították.

e)   Következtetés

| (112) | A PSI az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A forgalmi adó alóli mentesség pénzügyi támogatásnak minősül, mivel ez az engedmény csökkenti az államot egyébként megillető bevételeket. Emellett e mentesség a vállalatoknak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalatok likviditását. |
| --- | --- |

(112)

A PSI az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 2. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A forgalmi adó alóli mentesség pénzügyi támogatásnak minősül, mivel ez az engedmény csökkenti az államot egyébként megillető bevételeket. Emellett e mentesség a vállalatoknak kedvezményt juttat, mivel javítja a vállalatok likviditását.

| (113) | Az ösztönzőcsomag-rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek India valamely államának joghatósága alá tartozó, földrajzilag meghatározott területen eszközöltek beruházást. A rendszer nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(113)

Az ösztönzőcsomag-rendszer csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek India valamely államának joghatósága alá tartozó, földrajzilag meghatározott területen eszközöltek beruházást. A rendszer nem elérhető az e területeken kívül található vállalatok számára. A kedvezmény szintje az érintett területtől függően különböző. A rendszer egyedi, és ennélfogva kiegyenlíthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

f)   A támogatás összegének kiszámítása

| (114) | A forgalmi adó alóli mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő forgalmi adó azon összege alapján történt, amelyet a rendszer alapján nem fizettek meg. |
| --- | --- |

(114)

A forgalmi adó alóli mentesség vonatkozásában a támogatás összegének kiszámítása a felülvizsgálati időszak alatt egyébként megfizetendő forgalmi adó azon összege alapján történt, amelyet a rendszer alapján nem fizettek meg.

| (115) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegeket (számláló) osztották fel a felülvizsgálati időszak során realizált teljes exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(115)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban e támogatási összegeket (számláló) osztották fel a felülvizsgálati időszak során realizált teljes exportforgalomra (mint megfelelő nevezőre), mivel a támogatás nem exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (116) | E rendszer keretében két együttműködő exportáló gyártó részesült 0,3 %, illetve 1,4 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(116)

E rendszer keretében két együttműködő exportáló gyártó részesült 0,3 %, illetve 1,4 %-os kedvezményben a felülvizsgálati időszak alatt.

9.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (117) | Emlékeztetni kell arra, hogy a fenti (1)–(3) preambulumbekezdésben említett 367/2006/EK rendeletben és későbbi módosításaiban az értékarányosan kifejezett, kiegyenlíthető támogatások mértékét 12–19,1 %-os szinten határozták meg azon érintett együttműködő gyártók vonatkozásában, akik a mostani részleges felülvizsgálatban is együttműködtek. |
| --- | --- |

(117)

Emlékeztetni kell arra, hogy a fenti (1)–(3) preambulumbekezdésben említett 367/2006/EK rendeletben és későbbi módosításaiban az értékarányosan kifejezett, kiegyenlíthető támogatások mértékét 12–19,1 %-os szinten határozták meg azon érintett együttműködő gyártók vonatkozásában, akik a mostani részleges felülvizsgálatban is együttműködtek.

| (118) | A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlíthető támogatásokat 5,4–8,6 % mértékűnek találták, az alábbiakban felsoroltak szerint:












  Rendszer→ | AAS (12) | DEPBS (12) | EPCGS (12) | SEZS (12) | ECS (12) | PSI | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vállalat↓ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Limited | | 5,8 | 1,0 | | 0,4 | | 7,2 |
| Garware Polyester Limited | 0,5 | 3,9 | 1,0 | | Elhanyagolható | | 5,4 |
| Polyplex Corporation Limited | 1,7 | 3,2 | 1,9 | | 0,4 | 1,4 | 8,6 |
| SRF Limited | | | | 5,4 | | | 5,4 |
| Uflex Limited | 2,1 | 2,7 | 1,0 | | 0,3 | 0,3 | 6,4 |

(118)

A jelen részleges időközi felülvizsgálat során az értékarányosan kifejezett kiegyenlíthető támogatásokat 5,4–8,6 % mértékűnek találták, az alábbiakban felsoroltak szerint:

Rendszer→

AAS (12)

DEPBS (12)

EPCGS (12)

SEZS (12)

ECS (12)

PSI

Összesen

Vállalat↓

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Limited

5,8

1,0

0,4

7,2

Garware Polyester Limited

0,5

3,9

1,0

Elhanyagolható

5,4

Polyplex Corporation Limited

1,7

3,2

1,9

0,4

1,4

8,6

SRF Limited

5,4

5,4

Uflex Limited

2,1

2,7

1,0

0,3

0,3

6,4

10.   Kiegyenlítő intézkedések

| (119) | Az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseivel és a szóban forgó részleges időközi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjában kifejtett indokaival összhangban megállapítható, hogy az együttműködő gyártók tekintetében a támogatási szint csökkent, és így a 367/2006/EK rendelet által ezen exportáló gyártókra kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseivel és a szóban forgó részleges időközi felülvizsgálatnak a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjában kifejtett indokaival összhangban megállapítható, hogy az együttműködő gyártók tekintetében a támogatási szint csökkent, és így a 367/2006/EK rendelet által ezen exportáló gyártókra kivetett kiegyenlítő vám mértékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (120) | A módosított kiegyenlítő vámtételeket az ezen időközi felülvizsgálat során megállapított új támogatási mértékek alapján határozzák meg, mivel az eredeti szubvencióellenes vizsgálat során kiszámított kárkülönbözetek továbbra is magasabb szinten vannak. |
| --- | --- |

(120)

A módosított kiegyenlítő vámtételeket az ezen időközi felülvizsgálat során megállapított új támogatási mértékek alapján határozzák meg, mivel az eredeti szubvencióellenes vizsgálat során kiszámított kárkülönbözetek továbbra is magasabb szinten vannak.

| (121) | A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat által nem érintett többi vállalat esetében megjegyzendő, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és kiegyenlíthetőségük nem változott meg az előző vizsgálathoz képest. Ezért nem indokolt a támogatás és a vámtételek újraszámolása ezen vállalatok esetében. Következésképp a mostani felülvizsgálatban együttműködő öt exportáló gyártó kivételével minden egyéb vállalat vonatkozásában változatlan mértékű vámtétel marad hatályban. |
| --- | --- |

(121)

A jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat által nem érintett többi vállalat esetében megjegyzendő, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és kiegyenlíthetőségük nem változott meg az előző vizsgálathoz képest. Ezért nem indokolt a támogatás és a vámtételek újraszámolása ezen vállalatok esetében. Következésképp a mostani felülvizsgálatban együttműködő öt exportáló gyártó kivételével minden egyéb vállalat vonatkozásában változatlan mértékű vámtétel marad hatályban.

| (122) | Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati kiegyenlítő vámtételek a részleges időközi felülvizsgálat során feltárt helyzetet tükrözik. Ezáltal ezek kizárólag az e vállalatok által előállított érintett termék importálása esetében alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára a kedvezményes vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(122)

Az e rendeletben meghatározott egyedi vállalati kiegyenlítő vámtételek a részleges időközi felülvizsgálat során feltárt helyzetet tükrözik. Ezáltal ezek kizárólag az e vállalatok által előállított érintett termék importálása esetében alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten nem említett egyéb vállalat által – ideértve a kifejezetten említett vállalatokhoz kapcsolódó egységeket is – előállított érintett termékek behozatalára a kedvezményes vámtételek nem alkalmazhatók, így azokra a „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (123) | Ezen egyéni kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérést (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (13), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Indokolt esetben a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosítják a rendeletet. |
| --- | --- |

(123)

Ezen egyéni kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérést (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (13), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, hazai és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Indokolt esetben a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosítják a rendeletet.

11.   Dömpingellenes intézkedések

| (124) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjának utolsó bekezdésének megfelelően a kiegyenlítő vám módosítása érinteni fogja az 1292/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámot is, mivel ez utóbbit a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során kiigazították, hogy elkerüljék az exporttámogatások által juttatott előnyök hatásainak esetleges kétszeres számbavételét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a végleges dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet alapján szabták ki, mivel ezt alacsonyabbnak találták, mint a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet.) Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján egyetlen termék esetében sem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és az exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy egyes vizsgált támogatási rendszerek, amelyek a vizsgálat szerint kiegyenlíthetők, az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatásnak minősülnek. A támogatások így befolyásolták az indiai exportőr gyártók exportárait, ami magasabb dömpingkülönbözetekhez vezetett. Ezért az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében a végleges dömpingellenes vámokat úgy igazították ki, hogy tükrözzék az exporttámogatások hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet (lásd a 366/2006/EK rendelet (59) és az 1424/2006/EK rendelet (11) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(124)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítés 3. pontjának utolsó bekezdésének megfelelően a kiegyenlítő vám módosítása érinteni fogja az 1292/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámot is, mivel ez utóbbit a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során kiigazították, hogy elkerüljék az exporttámogatások által juttatott előnyök hatásainak esetleges kétszeres számbavételét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a végleges dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet alapján szabták ki, mivel ezt alacsonyabbnak találták, mint a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet.) Az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése és a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján egyetlen termék esetében sem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping és az exporttámogatások alkalmazásából származó azonos helyzet kezeléséhez. Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy egyes vizsgált támogatási rendszerek, amelyek a vizsgálat szerint kiegyenlíthetők, az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatásnak minősülnek. A támogatások így befolyásolták az indiai exportőr gyártók exportárait, ami magasabb dömpingkülönbözetekhez vezetett. Ezért az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében a végleges dömpingellenes vámokat úgy igazították ki, hogy tükrözzék az exporttámogatások hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet (lásd a 366/2006/EK rendelet (59) és az 1424/2006/EK rendelet (11) preambulumbekezdését).

| (125) | Következésképp az érintett exportáló gyártók vonatkozásában kivetett végleges dömpingellenes vámokat most úgy kell kiigazítani, hogy számításba vegyék a mostani szubvencióellenes felülvizsgálat időszaka alatt az exporttámogatások által juttatott kedvezmények felülvizsgált szintjét, hogy tükrözzék az exporttámogatások hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(125)

Következésképp az érintett exportáló gyártók vonatkozásában kivetett végleges dömpingellenes vámokat most úgy kell kiigazítani, hogy számításba vegyék a mostani szubvencióellenes felülvizsgálat időszaka alatt az exporttámogatások által juttatott kedvezmények felülvizsgált szintjét, hogy tükrözzék az exporttámogatások hatását ellensúlyozó végleges kiegyenlítő vám kivetése után fennmaradó tényleges dömpingkülönbözetet.

| (126) | Az Ester Industries Limited, a Garware Polyester Limited, a Polyplex Corporation Limited és Uflex Limited (akkori nevén Flex Industries Limited) (14) vonatkozásában korábban megállapított dömpingkülönbözeteket a 366/2006/EK rendelet (lásd az (50) preambulumbekezdést) rögzítette, és a négy érintett vállalat tekintetében 29,3 %, 20,1 %, 3,7 %, illetve 3,2 %-os szintet állapított meg. Az SRF Limited vonatkozásában az 1424/2006/EK rendelet által megállapított dömpingkülönbözet 15,5 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(126)

Az Ester Industries Limited, a Garware Polyester Limited, a Polyplex Corporation Limited és Uflex Limited (akkori nevén Flex Industries Limited) (14) vonatkozásában korábban megállapított dömpingkülönbözeteket a 366/2006/EK rendelet (lásd az (50) preambulumbekezdést) rögzítette, és a négy érintett vállalat tekintetében 29,3 %, 20,1 %, 3,7 %, illetve 3,2 %-os szintet állapított meg. Az SRF Limited vonatkozásában az 1424/2006/EK rendelet által megállapított dömpingkülönbözet 15,5 %-ot tett ki.

| (127) | Számításba véve a felülvizsgálati időszak alatt feltárt exporttámogatások nyújtotta előnyöket és a dömpingkülönbözet korábban meghatározott szintjét, az érintett vállalatokra alkalmazandó különbözeteket és vámtételeket az alábbi táblázat szerint kell kiszámítani:











  Vállalat | Exporttámogatás mértéke | Teljes támogatás mértéke | Korábban meghatározott dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám | Dömpingellenes vám | Teljes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited | 7,2 % | 7,2 % | 29,3 % | 7,2 % | 22,1 % | 29,3 % |
| Garware Polyester Limited | 5,4 % | 5,4 % | 20,1 % | 5,4 % | 14,7 % | 20,1 % |
| Polyplex Corporation Limited | 7,2 % | 8,6 % | 3,7 % | 8,6 % | 0,0 % | 8,6 % |
| SRF Limited | 5,4 % | 5,4 % | 15,5 % | 5,4 % | 10,1 % | 15,5 % |
| Uflex Limited | 6,1 % | 6,4 % | 3,2 % | 6,4 % | 0,0 % | 6,4 % |

(127)

Számításba véve a felülvizsgálati időszak alatt feltárt exporttámogatások nyújtotta előnyöket és a dömpingkülönbözet korábban meghatározott szintjét, az érintett vállalatokra alkalmazandó különbözeteket és vámtételeket az alábbi táblázat szerint kell kiszámítani:

Vállalat

Exporttámogatás mértéke

Teljes támogatás mértéke

Korábban meghatározott dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám

Dömpingellenes vám

Teljes vámtétel

Ester Industries Limited

7,2 %

7,2 %

29,3 %

7,2 %

22,1 %

29,3 %

Garware Polyester Limited

5,4 %

5,4 %

20,1 %

5,4 %

14,7 %

20,1 %

Polyplex Corporation Limited

7,2 %

8,6 %

3,7 %

8,6 %

0,0 %

8,6 %

SRF Limited

5,4 %

5,4 %

15,5 %

5,4 %

10,1 %

15,5 %

Uflex Limited

6,1 %

6,4 %

3,2 %

6,4 %

0,0 %

6,4 %

| (128) | Az öt érintett exportáló gyártóra érvényes dömpingellenes vám felülvizsgált szintjének figyelembevétele érdekében módosítani kell az 1292/2007/EK rendeletet, |
| --- | --- |

(128)

Az öt érintett exportáló gyártóra érvényes dömpingellenes vám felülvizsgált szintjének figyelembevétele érdekében módosítani kell az 1292/2007/EK rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 367/2006/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges kiegyenlítő vám az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:

| Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Összes többi vállalat | 19,1 | A999” |

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Összes többi vállalat

19,1

A999”

2. cikk

Az 1292/2007/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:

| Vállalat | Végleges vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 22,1 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,7 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 10,1 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| Összes többi vállalat | 17,3 | A999” |

Vállalat

Végleges vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

22,1

A026

Garware Polyester Limited, Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,7

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

10,1

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

Összes többi vállalat

17,3

A999”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

1

(2)  HL L 316., 1999.12.10., 1. o.

2

(3)  HL L 68., 2006.3.8., 15. o.

3

(4)  HL L 236., 2006.8.31., 1. o.

4

(5)  HL L 255., 2007.9.29., 1. o.

5

(6)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o.

6

(7)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

7

(8)  HL L 270., 2006.9.29., 1. o.

8

(9)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

9

(10)  HL L 288., 2007.11.6., 1. o.

10

(11)  HL C 240., 2007.10.12., 6. o.

11

(12)  A csillaggal jelölt támogatások exporttámogatások.

12

(13)  European Commission, Directorate General for Trade – Directorate B, N105, 04/90, Rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brussels, Belgium.

13

(14)  HL L 68., 2006.3.8., 6. o.

14

---

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/18

---

A BIZOTTSÁG 16/2009/EK RENDELETE

(2009. január 9.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. január 10-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 9-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 58,7 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 88,6 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| CL | 44,1 |
| EG | 52,5 |
| IL | 54,2 |
| MA | 55,0 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,4 |
| IL | 69,6 |
| TR | 82,2 |
| ZZ | 67,1 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 58,4 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 35,0 |
| US | 116,4 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| US | 119,1 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

58,7

TR

104,0

ZZ

81,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

88,6

TR

147,0

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

87,0

TR

158,3

ZZ

122,7

0805 10 20

BR

44,6

CL

44,1

EG

52,5

IL

54,2

MA

55,0

TR

78,3

ZA

44,1

ZZ

53,3

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,4

IL

69,6

TR

82,2

ZZ

67,1

0805 50 10

EG

47,1

MA

58,4

TR

65,3

ZZ

56,9

0808 10 80

CN

83,6

MK

35,0

US

116,4

ZZ

78,3

0808 20 50

CN

68,2

US

119,1

ZZ

93,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/20

---

A BIZOTTSÁG 2008/128/EK IRÁNYELVE

(2008. december 22.)

az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról

(kodifikált változat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 95/45/EK bizottsági irányelvet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 95/45/EK bizottsági irányelvet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | Tisztasági követelményeket kell megállapítani az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről szóló, 1994. június 30-i 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) említett valamennyi színezékre. |
| --- | --- |

(2)

Tisztasági követelményeket kell megállapítani az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről szóló, 1994. június 30-i 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) említett valamennyi színezékre.

| (3) | Figyelembe kell venni az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO-WHO szakértői bizottság (JECFA) által kidolgozott, a Codex Alimentarius-ban a színezékekre vonatkozóan közzétett előírásokat és vizsgálati módszereket. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe kell venni az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO-WHO szakértői bizottság (JECFA) által kidolgozott, a Codex Alimentarius-ban a színezékekre vonatkozóan közzétett előírásokat és vizsgálati módszereket.

| (4) | Az olyan gyártási módszerekkel vagy olyan alapanyagokból előállított élelmiszer-adalékanyagokat, amelyek jelentősen különböznek az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság által értékelt vagy az ezen irányelvben említett élelmiszer-adalékanyagoktól, biztonsági értékelés céljából be kell nyújtani az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz, különös tekintettel a tisztasági követelményekre. |
| --- | --- |

(4)

Az olyan gyártási módszerekkel vagy olyan alapanyagokból előállított élelmiszer-adalékanyagokat, amelyek jelentősen különböznek az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság által értékelt vagy az ezen irányelvben említett élelmiszer-adalékanyagoktól, biztonsági értékelés céljából be kell nyújtani az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz, különös tekintettel a tisztasági követelményekre.

| (5) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével.

| (6) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 94/36/EK irányelvben említett színezékekre alkalmazandó, a 89/107/EGK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett tisztasági követelményeket ezen irányelv I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

A II. melléklet A. részében meghatározott irányelvekkel módosított 95/45/EK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008 december 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 40., 1989.2.11., 27. o.

1

(2)  HL L 226., 1995.9.22., 1. o.

2

(3)  Lásd a II. melléklet A. részét.

3

(4)  HL L 237., 1994.9.10., 13. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A.   AZ ALUMÍNIUM LAKKOK ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSAI

| Meghatározás | Az alumínium lakkok előállítása az előírt tisztasági követelményeknek megfelelő színezékek és alumínium-oxid vizes közegben végbemenő reakciójával történik. Az alumínium-oxid rendszerint frissen készített, nem szárított anyag, amelyet alumínium-szulfát vagy alumínium-klorid és nátrium- vagy kalcium-karbonát, illetve hidrogén-karbonát vagy ammónia reakciójával állítanak elő. A lakk kialakulását követően a terméket szűrik, vízzel mossák és szárítják. A késztermék nem reagált alumínium-oxidot tartalmazhat. |
| --- | --- |
| Sósavban oldhatatlan anyagok | Legfeljebb 0,5 %. |
| Éterrel extrahálható anyagok | Legfeljebb 0,2 % (semleges közegben).
  A megfelelő színezékekre különleges tisztasági követelményeket kell alkalmazni. |

Meghatározás

Az alumínium lakkok előállítása az előírt tisztasági követelményeknek megfelelő színezékek és alumínium-oxid vizes közegben végbemenő reakciójával történik. Az alumínium-oxid rendszerint frissen készített, nem szárított anyag, amelyet alumínium-szulfát vagy alumínium-klorid és nátrium- vagy kalcium-karbonát, illetve hidrogén-karbonát vagy ammónia reakciójával állítanak elő. A lakk kialakulását követően a terméket szűrik, vízzel mossák és szárítják. A késztermék nem reagált alumínium-oxidot tartalmazhat.

Sósavban oldhatatlan anyagok

Legfeljebb 0,5 %.

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 % (semleges közegben).

A megfelelő színezékekre különleges tisztasági követelményeket kell alkalmazni.

B.   KÜLÖNLEGES TISZTASÁGI KÖVETELMÉNYEK

| E 100 KURKUMIN |
| --- |
| Szinonimák | CI Natural Yellow 3, turmeric sárga, diferoil-metán |
| Meghatározás | A kurkumint a kurkuma, azaz a természetes Curcuma longa L. megőrölt gyökerének oldószeres extrakciójával nyerik. Koncentrált kurkuminpor előállításához az extraktumot tisztítják, majd kristályosítják. A termék főtömegében kurkuminokból áll, azaz a színező alkotórész, az 1,7-bisz(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dionból és annak két dezmetoxi-származékából különböző arányokban. A kurkumában megtalálható olajok és gyanták kis mennyiségben jelen lehetnek a termékben.
  Az extrakcióhoz csak a következő oldószerek használhatók: etil-acetát, aceton, szén-dioxid, diklór-metán, n-butanol, metanol, etanol, hexán. |
| Osztály | Dicinnamoil-metán |
| Colour Index szám | 75300 |
| Einecs | 207-280-5 |
| Kémiai név | I | 1,7-bisz(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion |

E 100 KURKUMIN

Szinonimák

CI Natural Yellow 3, turmeric sárga, diferoil-metán

Meghatározás

A kurkumint a kurkuma, azaz a természetes Curcuma longa L. megőrölt gyökerének oldószeres extrakciójával nyerik. Koncentrált kurkuminpor előállításához az extraktumot tisztítják, majd kristályosítják. A termék főtömegében kurkuminokból áll, azaz a színező alkotórész, az 1,7-bisz(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dionból és annak két dezmetoxi-származékából különböző arányokban. A kurkumában megtalálható olajok és gyanták kis mennyiségben jelen lehetnek a termékben.

Az extrakcióhoz csak a következő oldószerek használhatók: etil-acetát, aceton, szén-dioxid, diklór-metán, n-butanol, metanol, etanol, hexán.

Osztály

Dicinnamoil-metán

Colour Index szám

75300

Einecs

207-280-5

Kémiai név

I

1,7-bisz(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion

| II | 1-(4-hidroxifenil)-7-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion |
| --- | --- |

II

1-(4-hidroxifenil)-7-(4-hidroxi-3-metoxi-fenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion

| III | 1,7-bisz(4-hidroxifenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion |
| --- | --- |

III

1,7-bisz(4-hidroxifenil)hepta-1,6-dién-3,5-dion

Összegképlet

| I | C21H20O6 |
| --- | --- |

I

C21H20O6

| II | C20H18O5 |
| --- | --- |

II

C20H18O5

| III | C19H16O4 |
| --- | --- |

III

C19H16O4

Molekulatömeg

| I. | 368,39 |
| --- | --- |

I.

368,39

| II. | 338,39 |
| --- | --- |

II.

338,39

| III. | 308,39 |
| --- | --- |

III.

308,39

Tartalom

Az összes színezőanyag-tartalom legalább 90 %.

E1 cm
  1 %1 607, kb. 426 nm-en etanolban.

Leírás

Narancssárga kristályos por.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma etanolban mérve kb. 426 nm-en van.

| B. | Olvadási tartomány |
| --- | --- |

B.

Olvadási tartomány

179 °C–182 °C

Tisztaság

Oldószermaradékok

Etil–acetát

Aceton

n–butanol

Metanol

Etanol

Hexán

Összesen vagy külön-külön, legfeljebb 50 mg/kg.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 101 (i) RIBOFLAVIN

Szinonimák

Laktoflavin

Osztály

Izoalloxazin

Einecs

201-507-1

Kémiai név

7,8-dimetil-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahidroxi-pentil)-benzo[g]pteridin-2,4 (3H,10H)dion

7,8-dimetil-10-(1′-D-ribitil)izoalloxazin

Összegképlet

C17H20N4O6

Molekulatömeg

376,37

Tartalom

Legalább 98 %, vízmentes anyagra számítva.

E1 cm
  1 % 328, kb. 444 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Enyhe szaggal rendelkező, a sárgástól a narancssárgáig terjedő színű kristályos por.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

Az A375/A267 aránya 0,31és 0,33 között van

Az A444/A267 aránya 0,36 és 0,39 között van

vizes oldatban.

A maximuma vízben mérve kb. 444 nm-en van.

| B. | Fajlagos forgatóképesség |
| --- | --- |

B.

Fajlagos forgatóképesség

[α]D20 értéke–115° és–140° között 0,05 N nátrium-hidroxid oldatban.

Tisztaság

Szárítási veszteség

Legfeljebb 1,5 % 4 órán keresztül végzett 105 °C-os szárítás után.

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,1 %

Elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 100 mg/kg (anilinre számítva)

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 101 (ii) RIBOFLAVIN-5′-FOSZFÁT

Szinonimák

Nátrium-riboflavin-5′-foszfát

Meghatározás

Ezek az előírások az olyan riboflavin-5′-foszfátra vonatkoznak, amely kis mennyiségben szabad riboflavint és riboflavin-difoszfátot is tartalmaz.

Osztály

Izoalloxazin

Einecs

204-988-6

Kémiai név

Mononátrium

(2R,3R,4S)-5-(3′-10′-dihidro-7′,8′-dimetil-2′,4′-dioxo-10′-benzo[g]pteridinil-2,3,4-trihidroxi-pentil-foszfát;

A riboflavin-5′monofoszfát észterének mono-nátriumsója.

Összegképlet

| Dihidrátként | : | C17H20N4NaO9P·2H2O |
| --- | --- | --- |
| Vízmentes formában | : | C17H20N4NaO9P |

Dihidrátként

:

C17H20N4NaO9P·2H2O

Vízmentes formában

:

C17H20N4NaO9P

Molekulatömeg

541,36

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 95 % C17H20N4NaO9P·2H2O-ként számítva.

E1 cm
  1 % 250, kb. 375 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Enyhe szaggal rendelkező, keserű ízű, a sárgától a narancssárgáig terjedő színű, kristályos higroszkópos por.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

Az A375/A267 aránya 0,30 és 0,34 között van

Az A375/A267 aránya 0,35 és 0,40 között van

vizes oldatban

A maximuma vízben mérve kb. 444 nm-en van.

| B. | Fajlagos forgatóképesség |
| --- | --- |

B.

Fajlagos forgatóképesség

[α]D20 értéke +38o és +42o között van 5 mólos HCl-oldatban.

Tisztaság

Szárítási veszteség

Dihidrátként legfeljebb 8 % (5 órán keresztül 100 °C-on, vákuumban, P2O5 fölött).

Szulfáthamu

Legfeljebb 25 %

Szervetlen foszfát

Legfeljebb 1,0 % (vízmentes anyagra számítva PO4-ben kifejezve)

Mellékszínezékek

| Riboflavin (szabad) | : | legfeljebb 6 % |
| --- | --- | --- |
| Riboflavin-difoszfát | : | legfeljebb 6 % |

Riboflavin (szabad)

:

legfeljebb 6 %

Riboflavin-difoszfát

:

legfeljebb 6 %

Elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 70 mg/kg (anilinre számítva)

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 102 TARTRAZIN

Szinonimák

CI Food Yellow 4

Meghatározás

A tartrazin főtömegében trinátrium-5-hidroxi-1-(4-szulfonáto-fenil)-4-(4-szulfonáto-fenil-azo)-1H-pirazol-3-karboxilátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint alapvetően színtelen anyagokból áll.

A tartrazin alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium- és a káliumsó szintén megengedett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

19140

Einecs

217-699-5

Kémiai név

Trinátrium-5-hidroxi-1-(4-szulfonáto-fenil)-4-(4-szulfonáto-fenil-azo)-1H-pirazol-3-karboxilát

Összegképlet

C16H9N4Na3O9S2

Molekulatömeg

534,37

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 530, kb. 426 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Világos-narancs színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 426 nm-en van.

| B. | Vizes oldata sárga színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata sárga színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 1,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-hidrazino-benzolszulfonsav |
| --- | --- |

4-hidrazino-benzolszulfonsav

| | 4-amino-benzol-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-amino-benzol-1-szulfonsav

| | 5-oxo-1-(4-szulfo-fenil)-2-pirazolin-3-karbonsav |
| --- | --- |

5-oxo-1-(4-szulfo-fenil)-2-pirazolin-3-karbonsav

| | 4,4′-diazo-amino-dibenzolszulfonsav |
| --- | --- |

4,4′-diazo-amino-dibenzolszulfonsav

| | tetrahidroxi-borostyánkősav |
| --- | --- |

tetrahidroxi-borostyánkősav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 104 KINOLINSÁRGA

Szinonimák

CI Food Yellow 13

Meghatározás

A kinolinsárga a 2-(2-kinolil)indán-1,3-dion szulfonálásával készül. A kinolinsárga főtömegében a fenti vegyület diszulfonátjainak, monoszulfonátjainak és triszulfonátjainak nátriumsóiból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A kinolinsárga alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén megengedett.

Osztály

Kinoftalon

Colour Index szám

47005

Einecs

305-897-5

Kémiai név

2-(2-kinolil) indán-1,3-dion-diszulfonátjának dinátrium sója (a fő alkotórész)

Összegképlet

C18H9N Na2O8S2 (fő alkotórész)

Molekulatömeg

477,38 (fő alkotórész)

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 70 %, nátriumsóként számítva.

A kinolinsárga összetételének a következőnek kell lennie:

Az összes színezőanyag tartalmaz:

| — | legalább 80 % dinátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-diszulfonátot, |
| --- | --- |

—

legalább 80 % dinátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-diszulfonátot,

| — | legfeljebb 15 % nátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-monoszulfonátot, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 15 % nátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-monoszulfonátot,

| — | legfeljebb7,0 % trinátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-triszulfonátot. |
| --- | --- |

—

legfeljebb7,0 % trinátrium-2-(2-kinolil)indán-1,3-dion-triszulfonátot.

E1 cm
  1 % 865 (fő alkotórész), kb. 411 nm-en, vizes ecetsavoldatban.

Leírás

Sárga színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma kb. 411 nm-en van, pH 5-ös vizes ecetsav oldatban mérve.

| B. | Vizes oldata sárga színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata sárga színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 4,0 %

Szerves nem színezék komponensek:

| | 2-metil-kinolin |
| --- | --- |

2-metil-kinolin

| | 2-metil-kinolin-szulfonsav |
| --- | --- |

2-metil-kinolin-szulfonsav

| | ftálsav |
| --- | --- |

ftálsav

| | 2,6-dimetil-kinolin |
| --- | --- |

2,6-dimetil-kinolin

| | 2,6-dimetil-kinolin-szulfonsav |
| --- | --- |

2,6-dimetil-kinolin-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

2-(2-kinolin-indán-1,3-dion

Legfeljebb 4 mg/kg

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 110 NARANCSSÁRGA FCF

Szinonimák

CI Food Yellow 3, Orange Yellow S

Meghatározás

A narancssárga FCF főtömegében dinátrium-2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-fenil-azo)-naftalin-6-szulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A narancssárga FCF alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

15985

Einecs

220-491-7

Kémiai név

Dinátrium-2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-fenil-azo)-naftalin-6-szulfonát

Összegképlet

C16H10N2Na2O7S2

Molekulatömeg

452,37

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 555, kb. 485 nm-en, pH 7-es vizes oldatban.

Leírás

Narancsvörös színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 485 nm-en van, 7-es pH értéknél.

| B. | Vizes oldata narancsszínű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata narancsszínű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan anyag

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 5,0 %

1-(fenilazo)-2-naftol (Szudán I.)

Legfeljebb 0,5 mg/kg

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-aminobenzol-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-aminobenzol-1-szulfonsav

| | 3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

| | 6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav |
| --- | --- |

6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav

| | 7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav |
| --- | --- |

7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav

| | 4,4′-diazo-amino-dibenzol-szulfonsav |
| --- | --- |

4,4′-diazo-amino-dibenzol-szulfonsav

| | 6,6′-oxi-dinaftalin-2-szulfonsav |
| --- | --- |

6,6′-oxi-dinaftalin-2-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 % semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

E 120 KOSNIL, KÁRMINSAV, KÁRMINOK

Meghatározás

A kárminokat és a kárminsavat a kosnilból nyerik–amely a szárított Dactylopius coccus Costa rovar nőnemű példányainak szárított testéből áll–vizes, vizes-alkoholos vagy alkoholos extrakcióval.

A színes alkotórész a kárminsav.

Előállíthatóak a kárminsav (a kárminok) alumíniumlakkjai melyekben az alumínium és a kárminsav molekulaaránya 1:2.

A kereskedelmi forgalomban lévő termékek a színező alkotórészt ammónium-, kalcium-, kálium-vagy nátrium-kationokkal (vagy ezek kombinációjával) együtt tartalmazzák; ezek a kationok feleslegben is jelen lehetnek.

A kereskedelmi forgalomban lévő termékek tartalmazhatnak ezenkívül a rovarból származó fehérje jellegű anyagot, valamint szabad karminátot, továbbá kis mennyiségű kötetlen alumínium-kation-maradékot is.

Osztály

Antrakinon

Colour Index szám

75470

Einecs

Kosnil: 215-680-6, kárminsav: 215-023-3, kárminok: 215-724-4

Kémiai név

7-β-D-glukopiranozil-3,5,6,8-tetrahidroxi-1-metil-9,10-dioxoantracén-2-karbonsav (kárminsav); a kármin az említett sav hidratált alumíniumkelátja

Összegképlet

C22H20O13 (kárminsav)

Molekulatömeg

492,39 (kárminsav)

Tartalom

A kárminsavat tartalmazó kivonatokban a kárminsav tartalom legalább 2,0 %; a kelátokban a kárminsav tartalom legalább 50 %.

Leírás

A vöröstől a sötétvörösig terjedő színű, morzsálódó szilárd anyag vagy por. A kosnil kivonat általában sötétvörös folyadék, de porrá is szárítható.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma vizes ammóniaoldatban kb. 518 nm-en van.

A kárminsav maximuma vizes sósavoldatban kb. 494 nm-en van.

Tisztaság

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 122 AZORUBIN, KARMAZSIN

Szinonimák

CI Food Red 3

Meghatározás

Az azorubin főtömegében dinátrium-4-hidroxi-3-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)-naftalin-1-szulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Az azorubin alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és káliumsó szintén megengedett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

14720

Einecs

222-657-4

Kémiai név

4-hidroxi-3-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)naftalin-1-szulfonát dinátrium sója

Összegképlet

C20H12N2Na2O7S2

Molekulatömeg

502,44

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 510, kb. 516 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Vöröstől a gesztenyebarnáig terjedő színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma kb. 516 nm-en van vizes oldatban.

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 2,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-aminonaftalin-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-aminonaftalin-1-szulfonsav

| | 4-hidroxinaftalin-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-hidroxinaftalin-1-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 123 AMARANTH

Szinonimák

CI Food Red 9

Meghatározás

Az amaranth főtömegében trinátrium-2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)-naftalin-3,6-diszulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Az amaranth alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium- és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

16185

Einecs

213-022-2

Kémiai név

Trinátrium 2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)-naftalin-3,6-diszulfonát

Összegképlet

C20H11N2Na3O10S3

Molekulatömeg

604,48

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 440, kb. 520 nm-en, vizes oldatban

Leírás

Vörösesbarna színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben kb. 520 nm-en van.

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 3,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-amino-naftalin-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-amino-naftalin-1-szulfonsav

| | 3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

| | 6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav |
| --- | --- |

6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav

| | 7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav |
| --- | --- |

7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav

| | 7-hidroxi-naftalin-1,3,6-triszulfonsav |
| --- | --- |

7-hidroxi-naftalin-1,3,6-triszulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 124 NEUKOKCIN

Szinonimák

CI Food Red 7, Ponceau 4R, Kosnil vörös A

Meghatározás

A neukokcin főtömegében trinátrium-2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)-naftalin-6,8-diszulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészből áll.

A neukokcin alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

16255

Einecs

220-036-2

Kémiai név

Trinátrium 2-hidroxi-1-(4-szulfonáto-1-naftil-azo)naftalin-6,8-diszulfonát.

Összegképlet

C20H11N2Na3O10S3

Molekulatömeg

604,48

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 80 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % = 430, kb. 505 nm-en, vizes oldatban

Leírás

Vöröses színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 505 nm-en van

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 1,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-amino-naftalin-1-szulfonsav |
| --- | --- |

4-amino-naftalin-1-szulfonsav

| | 7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav |
| --- | --- |

7-hidroxi-naftalin-1,3-diszulfonsav

| | 3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

| | 6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav |
| --- | --- |

6-hidroxi-naftalin-2-szulfonsav

| | 7-hidroxi-naftalin-1,3,6-triszulfonsav |
| --- | --- |

7-hidroxi-naftalin-1,3,6-triszulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %.

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 127 ERITROZIN

Szinonimák

CI Food Red 14

Meghatározás

Az eritrozin főtömegében dinátrium [2-(2,4,5,7-tetrajód-3-oxido-6-oxoxantén-9-il)benzoát] monohidrátból és mellékszínezékekből, valamint vízből, nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Az eritrozin alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Xantén

Colour Index szám

45430

Einecs

240-474-8

Kémiai név

Dinátrium-[2-(2,4,5,7-tetrajód-3-oxido-6-oxoxantén-9-il)-benzoát] monohidrát

Összegképlet

C20H6I4Na2O5.H2O

Molekulatömeg

897,88

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 87 %, vízmentes nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 %1 100, kb. 526 nm-en, pH 7-es vizes oldatban.

Leírás

Vörös por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 526 nm-en van, pH 7-es értéknél.

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Szervetlen jodidok, nátrium-jodidra számítva

Legfeljebb 0,1 %.

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek (a fluoreszcein kivételével)

Legfeljebb 4,0 %

Fluoreszcein

Legfeljebb 20 mg/kg

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

Tri-jód-rezorcin

Legfeljebb 0,2 %

2-(2,4-dihidroxi-3,5-dijód-benzoil)-benzoesav

Legfeljebb 0,2 %

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, 7-8-as pH-jú oldatból

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

Alumínium-lakkok

A sósavban oldhatatlan rész meghatározására szolgáló módszer nem alkalmazható. Azt a nátrium-hidroxidban oldhatatlan résszel kell helyettesíteni, ami kizárólag erre a színezékre legfeljebb 0,5 %.

E 128 VÖRÖS 2G

Szinonimák

CI Food Red 10, Azogeranin

Meghatározás

A vörös 2G főtömegében dinátrium-8-acetamid-1-hidroxi-2-(fenil-azo)-naftalin-3,6-diszulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból, mint színtelen alkotórészekből áll.

A vörös 2G színezék alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

18050

Einecs

223-098-9

Kémiai név

Dinátrium-8-acetamid-1-hidroxi-2-fenil-azo-naftalin-3,6-diszulfonát

Összegképlet

C18H13N3Na2O8S2

Molekulatömeg

509,43

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 80 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 620, kb. 532 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Vörös színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 532 nm-en van.

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 2,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 5-acetamido-4-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

5-acetamido-4-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

| | 5-amino-4-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

5-amino-4-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 129 ALLURAVÖRÖS AC

Szinonimák

CI Food Red 17

Meghatározás

Az alluravörös AC főtömegében dinátrium-2-hidroxi-1-(2-metoxi-5-metil-4-szulfonáto-fenil-azo)-naftalin-6-szulfonátból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Az alluravörös AC alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

16035

Einecs

247-368-0

Kémiai név

Dinátrium-2-hidroxi-1-(2-metoxi-5-metil-4-szulfonato-fenil-azo)-naftalin-6-szulfonát

Összegképlet

C18H14N2Na2O8S2

Molekulatömeg

496,42

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 % nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 540, kb. 504 nm-en, pH 7-es vizes oldatban.

Leírás

Sötétvörös színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 504 nm-en van.

| B. | Vizes oldata vörös színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata vörös színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 3,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

6-hidroxi-2-naftalin-szulfonsav nátriumsója

Legfeljebb 0,3 %

4-amino-5-metoxi-2-metil-benzol-szulfonsav

Legfeljebb 0,2 %

6,6-oxi-bisz-(2-naftalin-szulfonsav) dinátrium-sója

Legfeljebb 1,0 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 7-es oldatból

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 131 PATENTKÉK V

Szinonimák

CI Food Blue 5

Meghatározás

A patentkék V főtömegében {4-[α-(4-dietil-amino-fenil)-5-hidroxi-2,4-diszulfofenil-metilidén]-2,5-ciklohexadién-1-ilidén} dietil-ammónium-hidroxid belső sójának kalcium- vagy nátriumvegyületéből és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból és/vagy kalcium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Triaril-metán

Colour Index szám

42051

Einecs

222-573-8

Kémiai név

{4-[α-(4-dietil-amino-fenil)-5-hidroxi-2,4-diszulfo-fenil-metilidén]-2,5-ciklohexadién-1-ilidén} dietil-ammónium-hidroxid belső sójának kalcium- vagy nátrium vegyülete

Összegképlet

Kalcium-vegyület: C27H31N2O7S2Ca
  Formula

Nátrium-vegyület: C27H31N2O7S2Na

Molekulatömeg

Kalcium-vegyület: 579,72

Nátrium-vegyület: 582,67

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 % nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 %2 000, kb. 638 nm-en, pH 5-ös vizes oldatban.

Leírás

Sötétkék színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma 638 nm-en van, pH 5-ös vízben mérve.

| B. | Vizes oldata kék színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata kék színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 2,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 3-hidroxi-benzaldehid |
| --- | --- |

3-hidroxi-benzaldehid

| | 3-hidroxi-benzoesav |
| --- | --- |

3-hidroxi-benzoesav

| | 3-hidroxi-4-szulfo-benzoesav |
| --- | --- |

3-hidroxi-4-szulfo-benzoesav

| | N,N-dietil-amino-benzol-szulfonsav |
| --- | --- |

N,N-dietil-amino-benzol-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Leukobázis

Legfeljebb 4 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva).

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 5-ös oldatból.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 132 INDIGOTIN, INDIGÓKÁRMIN

Szinonimák

CI Food Blue 1

Meghatározás

Az indigókármin főtömegében dinátrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolilidén-5,5′-diszulfonát és dinátrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolilidén-5,7′-diszulfonát keverékéből és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Az indigókármin alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Indigoid

Colour Index szám

73015

Einecs

212-728-8

Kémiai név

Dinátrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolilidén-5,5′-diszulfonát

Összegképlet

C16H8N2Na2O8S2

Molekulatömeg

466,36

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

disodium Dinátrium-3,3′-dioxo-2,2′bi(indolilidén)-5,7′-diszulfonát: legfeljebb 18 %.

E1 cm
  1 %480, kb. 610 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Sötétkék színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 610 nm-en van.

| B. | Vizes oldata kék színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata kék színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

SMellékszínezékek

A dinátrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolilidén-5,7′-diszulfonát nélkül, legfeljebb 1,0 %.

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | Iizatin-5-szulfonsav |
| --- | --- |

Iizatin-5-szulfonsav

| | 5-szulfo-antranilsav |
| --- | --- |

5-szulfo-antranilsav

| | antranilsav |
| --- | --- |

antranilsav

Összesen legfeljebb 0,5 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva).

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 % semleges közegben.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 133 BRILLANTKÉK FCF

Szinonimák

CI Food Blue 2

Meghatározás

A brillantkék FCF főtömegében dinátrium-{α-[4-(N-etil-3-szulfonáto-benzil-amino)-fenil]-α-[4-N-etil-3-szulfonáto-benzil-amino)-ciklohexa-2,5-dién-ilidén]-toluol-2-szulfonát}-ból és izomerjeiből, valamint mellékszínezékekből, továbbá nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A brillantkék FCF alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Triaril-metán

Colour Index szám

42090

Einecs

223-339-8

Kémiai név

Dinátrium-{α-[4-(N-etil-3-szulfonáto-benzil-amino)-fenil]-α–(4-N-etil-3-szulfonáto-benzil-amino)-ciklohexa-2,5-dién-ilidén]-toluol-2-szulfonát

Összegképlet

C37H34N2Na2O9S3

Molekulatömeg

792,84

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 85 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 %1 630, kb. 630 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Vöröses kék színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 630 nm-en van.

| B. | Vizes oldata kék színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata kék színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 6,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

2-,3-és 4-formil-benzolszulfonsavak együtt

Legfeljebb 1,5 %

3-((etil)(4-szulfo-fenil)amino-)metil-benzol-szulfonsav

Legfeljebb 0,3 %

Leukobázis

Legfeljebb 5,0 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 7-nél

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 140 (i) KLOROFILLOK

Szinonimák

CI Natural Green 3, Magnéziumklorofill, Magnéziumfeofitin

Meghatározás

A klorofillokat természetes ehető növényi anyagok, fű, lucerna és csalán oldószeres extrakciójával nyerik. Az oldószer eltávolítása során a természetes tartalomként jelenlévő, komplex kötésű magnézium részben vagy teljesen eltűnhet a klorofillokból, és a megfelelő feofitinek.keletkeznek. A fő színanyagok a feofitinek és a magnézium-klorofillokok. Az oldószer eltávolításával kapott extrahált termék további pigmenteket tartalmaz, mint például karotinokat, valamint a kiindulási anyagból származó olajokat, zsírokat és viaszokat. Az extrakcióhoz csak az alábbi oldószereket lehet használni: aceton, metil-etil-keton, diklór-metán, szén-dioxid, metanol, etanol, propán-2-ol és hexán.

Osztály

Porfirin

Colour Index szám

75810

Einecs

Klorofillok: 215-800-7, klorofill a: 207-536-6, klorofill b: 208-272-4

Kémiai név

A legfontosabb színezék-alkotórészek a következők:

| | Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoxi-karbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]porfirin-17-il)-propionát, (feofitin a) vagy mint magnézium komplex (klorofill a) |
| --- | --- |

Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoxi-karbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]porfirin-17-il)-propionát, (feofitin a) vagy mint magnézium komplex (klorofill a)

| | Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoxi-karbonil-2,12,18-trimetil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirin-17-il)-propionát, (feofitin b) vagy mint magnézium komplex (klorofill b) |
| --- | --- |

Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoxi-karbonil-2,12,18-trimetil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirin-17-il)-propionát, (feofitin b) vagy mint magnézium komplex (klorofill b)

Összegképlet

Klorofill a (magnézium komplex): C55H72MgN4O5

Klorofill a: C55H74N4O5

Klorofill b (magnézium komplex): C55H70MgN4O6

Klorofill b: C55H72N4O6

Molekulatömeg

Klorofill a (magnézium komplex): 893,51

Klorofill a: 871,22

Klorofill b (magnéziu komplex): 907,49

Klorofill b: 885,20

Tartalom

Az összes klorofill-és magnézium komplex tartalom legalább 10 %.

E1 cm
  1 % 700, kb. 409 nm-en, kloroformban.

Leírás

A koordinációs kötésben lévő magnézium-tartalomtól függően olajzöldtől sötétzöldig terjedő színárnyalatú viaszos szilárd anyag.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kloroformban kb. 409 nm-en van.

Tisztaság

Oldószer maradékok

Aceton

Metil–etil–keton

Metanol

Etanol

Propán–2–ol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 140 (ii) KLOROFILLINEK

Szinonimák

CI Natural Green 5, Nátrium-klorofillin, Kálium-klorofillin

Meghatározás

A klorofillinek alkálisóit természetes, ehető növényi részek, fű, lucerna és csalán oldószeres kivonatának elszappanosításával nyerik. Az elszappanosítás során a metil-és a fitol-észter csoportok eltűnnek és a ciklopentenil-gyűrű részben felszakadhat. A savas csoportokat semlegesítik, kálium-és/vagy nátriumsókká alakítják.

Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: aceton, metil-etil-keton, diklór-metán, szén-dioxid, metanol, etanol, propán-2-ol és hexán.

Osztály

Porfirin

Colour Index szám

75815

Einecs

287-483-3

Kémiai név

A fő színezékanyagok sav formában a következők:

| — | 3-(10-karboxilát-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)-propionát (klorofillin a)
  és |
| --- | --- |

—

3-(10-karboxilát-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)-propionát (klorofillin a)

és

| — | 3-(10-karboxilát-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)-propionát (klorofillin b) |
| --- | --- |

—

3-(10-karboxilát-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)-propionát (klorofillin b)

A hidrolízis mértékétől függően a ciklopentenil-gyűrű felszakadhat, így egy harmadik karboxil-csoport keletkezik.

Magnézium komplexek is jelen lehetnek.

Összegképlet

Klorofillin a (savformában): C34H34N4O5

Klorofillin b (savformában): C34H32N4O6

Molekulatömeg

Klorofillin a: 578,68

Klorofillin b: 592,66

A ciklopentenil-gyűrű felszakadásakor mind a két érték 18 daltonnal emelkedhet.

Tartalom

Az 1 órán keresztül kb. 100 °C-on szárított minta összes klorofillin-tartalma legalább 95 %.

E1 cm
  1 % 700, kb. 405 nm-en, pH 9-es vizes oldatban.

E1 cm
  1 % 140, kb. 653 nm-en, pH 9-es vizes oldatban.

Leírás

A sötétzöldtől a kékes-feketéig terjedő színű por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma pH 9-es vizes foszfát-puffer oldatban mérve kb. 405 nm-en és 653 nm-en van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Aceton

Metil-etil-keton

Metanol

Etanol

Propán-2-ol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 141 (i) KLOROFILLOK RÉZKOMPLEXEI

Szinonimák

CI Natural Green 3, Rézklorofill, Rézfeofitin

Meghatározás

A rézklorofillokat a természetes, ehető növények, fű, lucerna és csalán oldószeres extraktumaiból nyerik réz-só hozzáadásával. Az oldószermentes termék további pigmenteket, például karotinoidokat tartalmaz, valamint a kiindulási anyagból származó zsírokat és viaszokat. A fő színezőanyagok a réz-feofitinek. Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: aceton, metil-etil-keton, diklór-metán, szén-dioxid, metanol, etanol, propán-2-ol és hexán.

Osztály

Porfirin

Colour Index szám

75815

Einecs

Rézklorofill a: 239-830-5, rézklorofill b: 246-020-5

Kémiai név

[Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoxi-karbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirin-17-il)propionát]réz(II) (rézklorofill a)

[Fitil (132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoxi-karbonil-2,12,18-trimetil-13′oxo-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirin-17-il)propionát]réz(II) (rézklorofill b)

Összegképlet

Rézklorofill a: C55H72CuN4O5

Rézklorofill b: C55H70CuN4O6

Molekulatömeg

Rézklorofill a: 932,75

Rézklorofill b: 946,73

Tartalom

Az összes rézklorofill-tartalom legalább 10 %..

E1 cm
  1 % 540, kb. 422 nm-en, kloroformban.

E1 cm
  1 % 300, kb. 652 nm-en, kloroformban.

Leírás

A kiindulási anyagtól függően a kékeszöldtől a sötétzöldig terjedő színű viaszos szilárd anyag.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kloroformban mérve kb. 422 nm-en és kb. 652 nm-en van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Aceton

Metil-etil-keton

Metanol

Etanol

Propán-2-ol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Rézionok

Legfeljebb 200 mg/kg

Összes réz

Legfeljebb az összes rézfeofitin 8 %-a

E 141 (ii) A KLOROFILLINEK RÉZKOMPLEXEI

Szinonimák

Nátrium-réz klorofillin, Kálium-réz klorofillin, CI Natural Green 5

Meghatározás

A rézklorofillinek alkálisóit természetes ehető növények, fű, lucerna és csalán oldószeres kivonatának elszappanosítása és réz hozzáadása révén nyerik. Az elszappanosítás során a metil-és a fitolészter csoportok eltűnnek, és a ciklopentenil-gyűrű részlegesen felszakadhat. A tisztított klorofillinek savas csoportjait a réz megkötése után kálium-és/vagy nátriumsókkal semlegesítik.

Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: aceton, metil-etil-keton, diklór-metán, szén-dioxid, metanol, etanol, propán-2-ol és hexán.

Osztály

Porfirin

Colour Index szám

75815

Einecs

Kémiai név

A fő színezőanyagok savformában a következők:

3-(10-karboxilát-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il)-propionát rézkomplex (rézklorofillin a)

és

3-(10-karboxilát-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-oxo-2-vinilforbin-7-il) propionát rézkomplex (rézklorofillin b)

Összegképlet

Rézklorofillin a (savforma): C34H32CuN4O5

Rézklorofillin b (savforma): C34H30CuN4O6

Molekulatömeg

Rézklorofillin a: 640,20

Rézklorofillin b: 654,18

A ciklopentenil-gyűrű felszakadása esetén mind a két érték 18 daltonnal emelkedhet.

Tartalom

Az 1 órán keresztül 100 °C-on szárított minta összes rézklorofillin-tartalma legalább 95 %.

E1 cm
  1 % 565, kb. 405 nm-en van, pH 7,5-es vizes foszfátpuffer oldatban.

E1 cm
  1 % 145, kb. 630 nm-en van, pH 7,5-es vizes foszfátpuffer oldatban.

Leírás

A sötétzöldtől a kékes-feketéig terjedő színű por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma, pH 7,5-es vizes foszfát pufferben kb. 405 nm-en és kb. 630 nm-en van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Aceton

Metil-etil-keton

Metanol

Etanol

Propán-2-ol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Rézionok

Legfeljebb 200 mg/kg

Összes réz

Legfeljebb az összes rézfeofitin 8 %-a

E 142 ZÖLD S

Szinonimák

CI Food Green 4, Brillantzöld BS, Lisaminzöld

Meghatározás

A zöld S főtömegében nátriumN-{4-[(4-dimetil-amino-fenil)-(2-hidroxi-3,6-diszulfo-1-naftil)-metilén]-ciklohexa-2,5-dién-1-ilidén}-N-metil-metánaminiumból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A zöld S alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Triaril-metán

Colour Index szám

44090

Einecs

221-409-2

Kémiai név

Nátrium N-{4-[(4-dimetil-amino-fenil)-(2-hidroxi-3,6-diszulfo-1-naftil)-metilén]-ciklohexa-2,5-dién-1-ilidén}-N-metil-metánaminium

Nátrium 5-[4-dimetil-amino-α-(4-dimetil-imino-ciklohexa-2,5-dién-ilidén) benzil]-6-hidroxi-7-szulfo-naftil-2-szulfonát (alternatív kémiai név)

Összegképlet

C27H25N2NaO7S2

Molekulatömeg

576,63

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 80 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 %1 720, kb. 632 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Sötétkék vagy sötétzöld színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 632 nm-en van.

| B. | Vizes oldata kék vagy zöld színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata kék vagy zöld színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 1,0 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

4,4′bisz-(dimetil-amino)-benzhidril-alkohol

Legfeljebb 0,1 %

4,4′bisz-(dimetil-amino)-benzofenon

Legfeljebb 0,1 %

3-hidroxi-naftalin-2,7-diszulfonsav

Legfeljebb 0,2 %

Leukobázis

Legfeljebb 5,0 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva).

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 % semleges közegben.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 150a KARAMELL

Meghatározás

Az egyszerű karamell a szénhidrátok (a kereskedelemben kapható, fogyasztásra alkalmas, tápértékkel rendelkező édesítők, mint a glükóz és/vagy a fruktóz monomerek, illetve ezek polimerjei, például a glükóz szirup, a szacharóz és/vagy az invertcukorszirup, a dextróz) ellenőrzött hőkezelésével készül. A karamellizáció elősegítésére savakat, lúgokat és sókat lehet alkalmazni, az ammóniumvegyületek és a szulfitok kivételével.

Einecs

232-435-9

Leírás

A sötétbarnától a feketéig terjedő színű folyadék vagy szilárd anyag.

Tisztaság

A DEAE-cellulóz által megkötött színezék

Legfeljebb 50 %

A foszforilált cellulóz által megkötött színezék

Legfeljebb 50 %

Színintenzitás (1)

0,01–0,12

Összes nitrogén

Legfeljebb 0,1 %

Összes kén

Legfeljebb 0,2 %

Arzén

Legfeljebb 1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 25 mg/kg

E 150b SZULFITOS KARAMELL

Szinonimák

A szulfitos karamellt szénhidrátok (a kereskedelemben kapható, fogyasztásra alkalmas, tápértékkel rendelkező édesítők, mint a glükóz és a fruktóz monomerek, illetve ezek polimerjei, például a glükóz szirupok, a szacharóz és/vagy az invert szirupok és a dextróz) ellenőrzött hőkezelésével készül, savak és lúgok felhasználásával vagy anélkül, szulfit-vegyületek (kénessav, kálium-szulfit, kálium-hidrogén-szulfit, nátrium-szulfit és nátrium-hidrogén-szulfit) jelenlétében; ammónium-vegyületeket nem alkalmaznak.

Einecs

232-435-9

Leírás

A sötétbarnától a feketéig terjedő színű folyadék vagy szilárd anyag.

Tisztaság

A DEAE-cellulóz által megkötött színezék

50 % felett

Színintenzitás (1)

0,05–0,13

Összes nitrogén

Legfeljebb 0,3 % (2)

Kén-dioxid

Legfeljebb 0,2 % (2)

Összes kén

0,3-3,5 % (2)

A DEAE-cellulóz által megkötött kén

40 % felett

A DEAE-cellulóz által megkötött színezék abszorbanciaaránya

19–34

Abszorbanciaarány

(A 280/560)

Nagyobb, mint 50

Arzén

Legfeljebb 1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 25 mg/kg

E 150c AMMÓNIÁS KARAMELL

Meghatározás

Az ammóniás karamell a szénhidrátok (a kereskedelemben kapható, fogyasztásra alkalmas, tápértékkel rendelkező édesítők, mint a glükóz és a fruktóz monomerek, illetve ezek polimerjei, például a glükóz-szirup, a szacharóz és/vagy az invert-szirupok és a dextróz) ellenőrzött hőkezelésével készül, savak és lúgok felhasználásával vagy anélkül, ammónia-vegyületek (ammónium-hidroxid, ammónium-karbonát, ammónium-hidrogén-karbonát, ammónium-foszfát) jelenlétében; szulfit-vegyületeket nem alkalmaznak.

Einecs

232-435-9

Leírás

A sötétbarnától a feketéig terjedő színű folyadék vagy szilárd anyag.

Tisztaság

A DEAE-cellulóz által megkötött színezék

Legfeljebb 50 %

A foszforilált cellulóz által megkötött színezék

50 % felett

Színintenzitás (1)

0,08–0,36

Ammónianitrogén

Legfeljebb 0,3 % (2)

4-metil-imidazol

Legfeljebb 250 mg/kg (2)

2-acetil-4-tetrahidroxi-butil-imidazol

Legfeljebb 10 mg/kg (2)

Összes kén

Legfeljebb 0,2 % (2)

Összes nitrogén

0,7-3,3 % (2)

A foszforilált cellulóz által megkötött színezék abszorbanciaaránya

13–35

Arzén

Legfeljebb 1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 25 mg/kg

E 150d SZULFITOS-AMMÓNIÁS KARAMELL

Meghatározás

A szulfitos-ammóniás karamell a szénhidrátok (a kereskedelemben kapható, fogyasztásra alkalmas, tápértékkel rendelkező édesítők, mint a glükóz és a fruktóz monomerek, illetve ezek polimerjei, például a glükóz-szirup, a szacharóz és/vagy az invert-szirupok és a dextróz) ellenőrzött hőkezelésével készül, savak és lúgok felhasználásával vagy anélkül, ammónia- és szulfit-vegyületek (kénessav, kálium-szulfit, kálium-hidrogén-szulfit, nátrium-szulfit és nátrium-hidrogén-szulfit, ammónium-hidroxid, ammónium-karbonát, ammónium-hidrogén-karbonát, ammónium-foszfát, ammónium-szulfát, ammónium-szulfit és ammónium-hidrogén-szulfit) jelenlétében.

Einecs

232-435-9

Leírás

A sötétbarnától a feketéig terjedő színű folyadék vagy szilárd anyag.

Tisztaság

A DEAE-cellulóz által megkötött színezék

50 % felett.

Színintenzitás (1)

0,10–0,60

Ammóna nitrogén

Legfeljebb 0,6 % (2)

Kén-dioxid

Legfeljebb 0,2 % (2)

4-metil-imidazol

Legfeljebb 250 mg/kg (2)

Összes nitrogén

0,3-1,7 % (2)

Összes kén

0,8-2,5 % (2)

Az alkoholos csapadék nitrogén-kén aránya

0,7–2,7

Az alkoholos csapadék abszorbanciaaránya (3)

8–14

Abszorbanciaarány (A280/560)

Legfeljebb 50

Arzén

Legfeljebb 1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 25 mg/kg

E 151 BRILLANTFEKETE BN

Szinonimák

CI Food Black 1

Meghatározás

A brillantfekete BN főtömegében tetranátrium-4-acetamido-5-hidroxi-6-[7-szulfonáto-4-(4-szulfonáto-fenil-azo]1-naftilazo)naftalin-1,7-diszulfonátból és más mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A brillantfekete BN színezék alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Biszazo

Colour Index szám

28440

Einecs

219-746-5

Kémiai név

Tetranátrium-4-acetamido-5-hidroxi-6-[7-szulfonáto-4-(4-szulfonáto-fenil-azo)1-naftil-azo]-naftalin-1,7-diszulfonát

Összegképlet

C28H17N5Na4O14S4

Molekulatömeg

867,69

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 80 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 530, kb. 570 nm-en, vizes oldatban.

Leírás

Fekete színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma vízben mérve kb. 570 nm-en van.

| B. | Vizes oldata kékesfekete színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata kékesfekete színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 10 % (színezéktartalomra számítva).

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

| | 4-amino-5-hidroxi-naftalin-1,7-diszulfonsav |
| --- | --- |

4-amino-5-hidroxi-naftalin-1,7-diszulfonsav

| | 4-amino-5-hydroxynaphthalene-1,7-disulfonic acid |
| --- | --- |

4-amino-5-hydroxynaphthalene-1,7-disulfonic acid

| | 8-amino-naftalin-2-szulfonsav |
| --- | --- |

8-amino-naftalin-2-szulfonsav

| | 4,4′-diazo-amino-dibenzol-szulfonsav |
| --- | --- |

4,4′-diazo-amino-dibenzol-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,8 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 % semleges közegben

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 153 NÖVÉNYI SZÉN

Szinonimák

Carbo medicinalis vegetabilis, aktív szén

Meghatározás

A növényi szenet növényi anyagok, mint a fa, a cellulóz-maradékok, a tőzeg, a kókusz és más héjak elszenesítésével állítják elő. A nyersanyag elszenesítését magas hőmérsékleten végzik. A növényi szén főtömegében finom eloszlású szénből áll. Kis mennyiségben nitrogént, hidrogént és oxigént tartalmazhat. Előállítás után a termék kevés nedvességet abszorbeálhat.

Colour Index szám

77266

Einecs

215-609-9

Kémiai név

Szén

Összegképlet

C

Molekulatömeg

12,01

Tartalom

Az összes széntartalom legalább 95 %, víz-és hamumentes anyagra számítva.

Leírás

Szagtalan és íztelen fekete színű por.

Azonosítás

| A. | Oldhatóság: |
| --- | --- |

A.

Oldhatóság:

Vízben és szerves oldószerekben oldhatatlan.

| B. | Égés |
| --- | --- |

B.

Égés

Vörösizzásig hevítve lassan, láng nélkül ég.

Tisztaság

Hamu (összes)

Legfeljebb 4,0 % (izzítási hőmérséklet: 625 °C).

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

Poliaromás szénhidrogének:

Az 1 gramm termék 10 gramm tiszta ciklohexánnal folyamatosan végzett extrakciójával kapott kivonatnak színtelennek kell lennie, és a kivonat fluoreszcenciája ultraibolya fényben nem lehet intenzívebb, mint az 1 000 ml 0,01 mólos kénsavban feloldott 0,100 mg kinin-szulfát fluoreszcenciája.

Szárítási veszteség:

Legfeljebb 12 % (120 °C, 4 óra).

Lúgban oldható anyag

A 2 gramm minta 20 ml N nátrium-hidroxiddal történő forralása és szűrése után kapott szűrletnek színtelennek kell lennie.

E 154 BARNA FK

Szinonimák

CI Food Brown 1

Meghatározás

A barna FK főtömegében a következő keverékekből:

| I | nátrium-[4-(2,4-diamino-fenil-azo)-benzol-szulfonát] |
| --- | --- |

I

nátrium-[4-(2,4-diamino-fenil-azo)-benzol-szulfonát]

| II | nátrium-[4-(4,6-diamino-m-tolil-azo)-benzol-szulfonát] |
| --- | --- |

II

nátrium-[4-(4,6-diamino-m-tolil-azo)-benzol-szulfonát]

| III | dinátrium-[4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

III

dinátrium-[4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| IV | dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

IV

dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| V | dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

V

dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| VI | trisodium trinátrium-[4,4′,4′′-(2,4-diamino-benzol-1,3,5-triszazo)-tribenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

VI

trisodium trinátrium-[4,4′,4′′-(2,4-diamino-benzol-1,3,5-triszazo)-tribenzol-szulfonát]

és mellékszínezékekből, valamint vízből, nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A barna FK alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Azo (mono-, bisz-és trisz-azovegyületek keveréke)

Einecs

Kémiai név

A következők keveréke:

| I | nátrium-[4-(2,4-diamino-fenil-azo)-benzo-lszulfonát] |
| --- | --- |

I

nátrium-[4-(2,4-diamino-fenil-azo)-benzo-lszulfonát]

| II | nátrium-[4-(4,6-diamino-m-tolil-azo)-benzol-szulfonát] |
| --- | --- |

II

nátrium-[4-(4,6-diamino-m-tolil-azo)-benzol-szulfonát]

| III | dinátrium-[4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

III

dinátrium-[4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| IV | dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

IV

dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| V | dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

V

dinátrium-[4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilén-biszazo)-dibenzol-szulfonát]

| VI | trinátrium-[4,4′,4′′-(2,4-diamino-benzol-1,3,5-triszazo)-tribenzol-szulfonát] |
| --- | --- |

VI

trinátrium-[4,4′,4′′-(2,4-diamino-benzol-1,3,5-triszazo)-tribenzol-szulfonát]

Összegképlet

| I | C12H11N4NaO3S |
| --- | --- |

I

C12H11N4NaO3S

| II | C13H13N4NaO3S |
| --- | --- |

II

C13H13N4NaO3S

| III | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

III

C18H14N6Na2O6S2

| IV | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

IV

C18H14N6Na2O6S2

| V | C19H16N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

V

C19H16N6Na2O6S2

| VI | C24H17N8Na3O9S3 |
| --- | --- |

VI

C24H17N8Na3O9S3

Molekulatömeg

| I | 314,30 |
| --- | --- |

I

314,30

| II | 328,33 |
| --- | --- |

II

328,33

| III | 520,46 |
| --- | --- |

III

520,46

| IV | 520,46 |
| --- | --- |

IV

520,46

| V | 534,47 |
| --- | --- |

V

534,47

| VI | 726,59 |
| --- | --- |

VI

726,59

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 70 %.

Az összes színezékben az egyes alkotórészek aránya az alábbi százalékos értéket nem haladhatja meg:

| I | 26% |
| --- | --- |

I

26%

| II | 17% |
| --- | --- |

II

17%

| III | 17% |
| --- | --- |

III

17%

| IV | 16% |
| --- | --- |

IV

16%

| V | 20% |
| --- | --- |

V

20%

| VI | 16% |
| --- | --- |

VI

16%

Leírás

Vöröses-barna színű por vagy granulátum.

Azonosítás

A narancsszínűtől a vörösesig terjedő színű oldat

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 3,5 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

4-aminobenzol-1-szulfonsav

Összesen legfeljebb 0,7 %

m-fenilén-diamin és 4-metil-m-fenilén-diamin

Összesen legfeljebb 0,35 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok, az m-fenilén-diamin és 4-metil-m-fenilén-diamin kivételével

Legfeljebb 0,007 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 7-es oldatból

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 155 BARNA HT

Szinonimák

CI Food Brown 3

Meghatározás

A barna HT főtömegében dinátrium-[4,4′-(2,4-dihidroxi-5-hidroxi-metil-1,3-fenilén-biszazo)-di(naftalin-1-szulfonát]-ból és mellékszínezékekből, valamint nátrium-kloridból és/vagy nátrium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

A barna HT alatt nátriumsót kell érteni. A kalcium-és a káliumsó szintén engedélyezett.

Osztály

Biszazo

Colour Index szám

20285

Einecs

224-924-0

Kémiai név

Dinátrium-[4,4′-(2,4-dihidroxi-5-hidroxi-metil-1,3-fenilén-biszazo)-di(naftalin-1-szulfonát)]

Összegképlet

C27H18N4Na2O9S2

Molekulatömeg

652,57

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 70 %, nátriumsóként számítva.

E1 cm
  1 % 403, kb. 460 nm-en, pH 7-es vizes oldatban.

Leírás

Vörösesbarna színű por vagy granulátum.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma pH 7-es vízben mérve kb. 460 nm-en van.

| B. | Vizes oldata barna színű |
| --- | --- |

B.

Vizes oldata barna színű

Tisztaság

Vízben oldhatatlan rész

Legfeljebb 0,2 %

Mellékszínezékek

Legfeljebb 10 % (VRK módszerrel).

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

4-amino-naftalin-1-szulfonsav

Legfeljebb 0,7 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinre számítva)

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 7-es oldatban.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 160 a (i) VEGYES KAROTINOK

Növényi karotinok

Szinonimák

CI Food Orange 5

Meghatározás

A vegyes karotinokat ehető növények természetes fajtái, sárgarépa, fű, lucerna, csalán és növényi olajok oldószeres extrakciójával nyerik.

Fő színezékeik a karotinoidok, főként a β-karotin. Az α-és a γ-karotin, de más pigmentek is jelen lehetnek. A színezék pigmentek mellett tartalmazhatnak a kiindulási anyagban természetesen előforduló olajokat, zsírokat és viaszokat.

Csak a következő oldószerek használhatók az extrakcióra: aceton, metil-etil-keton, metanol, etanol, propán-2-ol, hexán (4), diklór-metán és szén-dioxid.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

75130

Einecs

230-636-6

Összegképlet

β-karotin: C40H56

Molekulatömeg

β-karotin: 536,88

Tartalom

A karotin-tartalom (β-karotinra számítva) legalább 5 %. A növényi olajokból extrakcióval nyert termékekben: legalább 0,2 % az ehető zsírokban.

E1 cm
  1 %2 500, megközelítőleg 440–457 nm között ciklohexánban.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma ciklohexánban 440–457 és 470–486 nm között van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Aceton

Metil-etil-keton

Metanol

Propán-2-ol

Hexán

Etanol

Összesen vagy külön-külön legfeljebb 50 mg/kg.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 5 mg/kg

Algakarotinok

Szinonimák

CI Food Orange 5

Meghatározás

A vegyes karotinok Dél-Ausztráliában, Whyalla területén található nagy sós tavakban növő Dunaliella salina alga természetes törzseiből is előállíthatók. A β-karotint egy illóolaj felhasználásával extrahálják. A készítmény egy 20–30 %-os szuszpenzió ehető olajban. A transz-cisz izomerek aránya az 50/50-től 71/29-ig terjed.

A fő színezékanyagot a karotinoidok adják–amelyben a legnagyobb rész β-karotin α-karotin, lutein, zeaxantin, és β-kriptoxantin szintén jelen lehet. A színezék pigmentek mellett ez az anyag tartalmazhat még a kiindulási anyagban természetesen jelen lévő olajokat, zsírokat és viaszokat.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

75130

Összegképlet

β-karotin: C40H56

Molekulatömeg

β-karotin: 536,88

Assay

A karotin tartalom (β-karotinra számítva) legalább 20 %.

E1 cm
  1 %2 500, megközelítőleg 440–457 nm között ciklohexánban.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma ciklohexánban 448–457 nm és 474-486 nm között van.

Tisztaság

Természetes tokoferolok ehető olajban

Legfeljebb 0,3%

Ólom

Legfeljebb 5 mg/kg

E 160 a (ii) BÉTA-KAROTIN

Béta-karotin

Szinonimák

CI Food Orange 5

Meghatározás

Ezen előírások elsősorban a béta-karotin és az együtt jelen lévő kis mennyiségű, egyéb karotinoidok valamennyi transz-izomerjére vonatkoznak. Hígított és stabilizált készítményekben a cisz-és a transz-izomerek különböző arányban lehetnek jelen.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

40800

Einecs

230-636-6

Kémiai név

β-karotin, β,β-karotin

Összegképlet

C40H56

Molekulatömeg

536,88

Tartalom

Legalább 96 % összes színezőanyag (β-karotinkban kifejezve).

E1 cm
  1 %2 500, megközelítőleg 440–457 nm között ciklohexánban.

Leírás

A vöröstől a barnásvörösig terjedő színű kristályok vagy kristályos por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma ciklohexánban 453–456 nm-en van.

Tisztaság

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,2 %

Mellék-színezékek

Karotinoidok a β-karotin kivételével: legfeljebb az összes színezőanyag 3,0 %-a.

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Blakeslea trispora-ból származó béta-karotin

Szinonimák

CI Food Orange 5

Meghatározás

Fermentációs eljárással nyerik, a Blakeslea trispora gomba természetes fajtái két, a nemek tekintetében összeillő típusának (+) és (–) vegyes kultúráját használva. A β-karotint etil-acetáttal, vagy izobutil-acetáttal és ezt követően izopropil-alkohollal vonják ki a biomasszából és kristályosítják. A kristályosított termék főleg transz-β-karotint tartalmaz. Az eljárás természetes volta miatt a termék mintegy 3 %-a kevert karotinoidokból áll, ami a termékre jellemző.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

40800

Einecs

230-636-6

Kémiai név

β-karotin, β,β-karotin

Összegképlet

C40H56

Molekulatömeg

536,88

Tartalom

NLegalább 96 % összes színezőanyag (β-karotinban kifejezve).

E1 cm
  1 %2 500, megközelítőleg 440–457 nm között van ciklohexánban.

Leírás

Vörös, barnásvörös vagy bíbor-lila színű kristály vagy kristályos por (a szín a használt extrakciós oldószernek és a kristályosítás feltételeitőlfüggően változik).

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma ciklohexánban 453–456 nm-en van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Etil-acetát

Etanol

Összesen vagy külön-külön legfeljebb 0,8 %.

Izobutil-acetát: legfeljebb 1 %.

Izopropil-alkohol: legfeljebb 0,1 %.

Szulfát-hamu

Legfeljebb 0,2 %

Mellék-színezékek

Karotinoidok a β-karotin kivételével: legfeljebb az összes színezőanyag 3 %-a.

Ólom

Legfeljebb 2 mg/kg

Mycotoxinok:

Aflatoxin B1

Nincs jelen.

T2

Nincs jelen.

Ochratoxin

Nincs jelen.

Zearalenone

Nincs jelen.

Mikrobiológia:

Penészek

Legfeljebb 100/g

Élesztők

Legfeljebb 100/g

Salmonella

25 grammban nem mutatható ki.

Escherichia coli

5 grammban nem mutatható ki.

E 160b ANNATTO, BIXIN, NORBIXIN

Szinonimák

CI Food Orange 4,

Meghatározás

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

75120

Einecs

Annatto: 215-735-4, annatto mag-extraktum: 289-561-2; bixin: 230-248-7

Kémiai név

| Bixin | : | 6′-metil-hidrogén-9′-cisz-6,6′-diapokarotin-6,6′-dioát
  6′-metil-hidrogén-9′-transz-6,6′-diapokarotin-6,6′-dioát |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | 9′-cisz-6,6′-diapokarotin-6,6′-diosav
  9′-transz-6,6′-diapokarotin-6,6′-diosav |

Bixin

:

6′-metil-hidrogén-9′-cisz-6,6′-diapokarotin-6,6′-dioát

6′-metil-hidrogén-9′-transz-6,6′-diapokarotin-6,6′-dioát

Norbixin

:

9′-cisz-6,6′-diapokarotin-6,6′-diosav

9′-transz-6,6′-diapokarotin-6,6′-diosav

Összegképlet

| Bixin | : | C25H30O4 |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | C24H28O4 |

Bixin

:

C25H30O4

Norbixin

:

C24H28O4

Molekulatömeg

| Bixin | : | 394,51 |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | 380,48 |

Bixin

:

394,51

Norbixin

:

380,48

Leírás

Vörösesbarna színű por, szuszpenzió vagy oldat.

Azonosítás

Spektrometria

| Bixin | : | A maximuma kloroformban mérve kb. 502 nm-en van. |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | A maximuma higított kálium-hidroxid-oldatban kb. 482 nm-en van. |

Bixin

:

A maximuma kloroformban mérve kb. 502 nm-en van.

Norbixin

:

A maximuma higított kálium-hidroxid-oldatban kb. 482 nm-en van.

Oldószerrel extrahált bixin és norbixin

Meghatározás

A bixint az annattofa (Bixa orellana L.) magvai külső héjának extrakciójával nyerik, az alábbiak közül egy vagy több oldószerrel: aceton, metanol, hexán vagy diklór-metán, szén-dioxid; az extrakció után az oldószert el kell távolítani.

A norbixint az extrahált bixin vizes-lúgos hidrolízisével készítik.

A bixin és a norbixin az annatto magjaiból extrahált más anyagokat is tartalmazhat.

A bixin-por különféle színes alkotórészeket tartalmaz, legnagyobb mennyiségben bixint, amely mind cisz-, mind transz-alakban jelen lehet. A bixin termikus bomlástermékei is jelen lehetnek.

A norbixin-por a bixin hidrolízis termékeit tartalmazza nátrium-és káliumsó formájában mint fő színezőanyagot. Mind cisz-, mind transz-alakban jelen lehet.

Tartalom

A bixin-porok összes karotin-tartalma legalább 75 %, bixinként számítva.

A norbixin-porok összes karotin-tartalma legalább 25 %, norbixinként számítva.

| Bixin | : | E1 cm
  1 %2 870, kb. 502 nm-en, kloroformban. |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | E1 cm
  1 %2 870, kb. 482 nm-en, kálium-hidroxid oldatban. |

Bixin

:

E1 cm
  1 %2 870, kb. 502 nm-en, kloroformban.

Norbixin

:

E1 cm
  1 %2 870, kb. 482 nm-en, kálium-hidroxid oldatban.

Tartalom

Oldószermaradékok

Aceton

Metanol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

Lúggal extrahált Annatto

Meghatározás

A vízoldható annattot az annattofa (Bixa orellana L.) magvai külső héjának vizes nátrium-vagy kálium-hidroxidos oldattal végzett extrakciójával nyerik.

A vízoldható annatto fő színezőanyagként a norbixint, a bixin hidrolízis-termékét tartalmazza nátrium-és káliumsó formájában. Mind cisz-, mind transz-alakban jelen lehet.

Tartalom

Az összes karotin-tartalom legalább 0,1 % norbixinként számítva.

| Norbixin | : | E1 cm
  1 %2 870, kb. 482 nm-en, kálium-hidroxid oldatban. |
| --- | --- | --- |

Norbixin

:

E1 cm
  1 %2 870, kb. 482 nm-en, kálium-hidroxid oldatban.

Tisztaság

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

Olajjal extrahált Annatto:

Meghatározás

Az olajos annatto kivonatot (oldat vagy szuszpenzió formájában) az annatofa (Bixa orellana L.) magvai külső héjának ehető növényi olajjal végzett extrakciójával nyerik. Az olajos annatto kivonat különböző színes összetevőket tartalmaz, a fő színezék a bixin, amely mind cisz-, mind transz-alakban jelen lehet. A bixin termikus bomlásával keletkező termékek szintén jelen lehetnek.

Tartalom

Az összes karotin tartalom legalább 0,1 % bixinként számolva.

| Bixin | : | E1 cm
  1 %2 870, kb. 502 nm-en, kloroformban. |
| --- | --- | --- |

Bixin

:

E1 cm
  1 %2 870, kb. 502 nm-en, kloroformban.

Tisztaság

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 160c PAPRIKAKIVONAT, KAPSZANTIN, KAPSZORUBIN

Szinonimák

Paprika-oleorezin

Meghatározás

A paprikakivonatot a paprikafélék, a Capsicum annuum L. megőrölt terméséből, maggal együtt vagy anélkül végzett oldószeres extrakciójával nyerik, amely tartalmazza a kapszantint és a kapszorubint, a fűszer fő színezőanyagait. Számos egyéb színezék is jelen van.

Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: metanol, etanol, aceton, hexán, diklór-metán, etil-acetát és szén-dioxid.

Osztály

Karotinoid

Einecs

Kapszantin: 207-364-1, Kapszorubin: 207-425-2

Kémiai név

Kapszantin: (3R,3′S,5′R)-3,3′-dihidroxi-β,κ-karotin-6-on

Kapszorubin: (3S,3′S,5R,5′R)-3,3′-dihidroxi-κ,κ-karotin-6,6′-dion

Összegképlet

Kapszantin: C40H56O3

Kapszorubin: C40H56O4

Molekulatömeg

Kapszantin: 584,85

Kapszorubin: 600,85

Tartalom

Paprika-kivonat: legalább 7 % karotinoidokat tartalmaz.

Kapszantin/kapszorubin: az összes karotinoid-tartalom legalább 30 %-a.

E1 cm
  1 %2 100, kb. 462 nm-en, acetonban.

Leírás

Sötétpiros színű sűrű folyadék.

Azonosítás

| A. | Spektrometria |
| --- | --- |

A.

Spektrometria

A maximuma acetonban mérve kb. 462 nm-en van.

| B. | Színreakció |
| --- | --- |

B.

Színreakció

A 2-3 csepp kloroformban lévő egy csepp mintához egy csepp kénsavat adva mélykék színt ad.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Etil-acetát

Metanol

Etanoll

Aceton

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Kapszaicin

Legfeljebb 250 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Kadmium

Cadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 160d LIKOPIN

Szinonimák

Natural Yellow 27

Meghatározás

A likopint a természetes piros paradicsomból (Lycopersicon esculentum L.) oldószeres extrakcióval, az oldószer eltávolítása után nyerik. Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: diklór-metán, szén-dioxid, etil-acetát, aceton, propán-2-ol, metanol, etanol és hexán. A paradicsom fő színanyaga a likopin; kisebb mennyiségben egyéb karotinoid-pigmenteket is tartalmazhat. Az egyéb színes pigmenteken kívül a termék a paradicsomban természetes módon előforduló olajokat, zsírokat, viaszokat és ízanyagokat is tartalmazhat.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

75125

Kémiai név

Likopin, ψ,ψ-karotin

Összegképlet

C40H56

Molekulatömeg

536,85

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 5 %.

E1 cm
  1 %3 450, kb. 472 nm-en, hexánban.

Leírás

Sötétpiros színű, sűrű folyadék.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma hexánban mérve kb. 472 nm-en van.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Etil-acetát

Metanol

Etanol

Aceton

Hexán

Propán-2-ol

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,1 %

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 160e BÉTA-APO-8′-KAROTINAL (C30)

Szinonimák

CI Food Orange 6

Meghatározás

Ezeket az előírásokat elsősorban a β-apo-8′-karotinal és az együtt lévő kismennyiségű egyéb karotinoidok transz-izomereire kell alkalmazni.. A hígított és a stabilizált formákat az ezen előírásoknak megfelelő β-apo-8′-karotinalból állítják elő, ide tartoznak a β-apo-8′-karotinok étkezési zsírokkal vagy olajokkal készült oldatai, szuszpenziói, emulziói vagy vízoldható porai. Ezekben a készítményekben a cisz-és a transz-izomerek aránya eltérő lehet.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

40820

Einecs

214-171-6

Kémiai név

β-apo-8′-karotinal, transz-β-apo-8′-karotin-aldehid

Összegképlet

C30H40O

Molekulatömeg

416,65

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 96 %.

E1 cm
  1 %2 640, kb. 460-462 nm-en van, ciklohexánban mérve.

Leírás

Sötétlila színű, fémes csillogású kristályok vagy kristályos por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma ciklohexánban mérve 460-472 nm-en van.

Tisztaság

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,1 %

Mellékszínezékek

Nem β-apo-8′-karotinal karotinoidok:

az összes színezőanyagból legfeljebb 3,0 %

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 160f BÉTA-APO-8′-KAROTINSAV ETILÉSZTER (C30)

Szinonimák

CI Food Orange 7, β-apo-8′-karotinészter

Meghatározás

Ezeket az előírásokat elsősorban a β-apo-8′-karotinsav-etilésztere és az együttlévő kis mennyiségű egyéb karotinoidok transz-izomereire kell alkalmazni. A hígított és a stabilizált formákat ennek az előírásnak megfelelő β-apo-8′-karotinsav-etilészterből állítják elő, és ide tartoznak a β-apo-8′-karotinsav-etilészter étkezési zsírokkal vagy olajokkal készült oldatai, szuszpenziói, emulziói vagy vízoldható porai. Ezekben a készítményekben a cisz-és a transz-izomerek aránya eltérő lehet.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

40825

Einecs

214-173-7

Kémiai név

β-apo-8′-karotinsav-etilészter, etil-(8′-apo-β-karotin-8′-oát)

Összegképlet

C32H44O2

Molekulatömeg

460,70

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 96 %.

E1 cm
  1 %2 550, kb. 449 nm-en ciklohexánban.

Leírás

A vöröstől a liláig terjedő színű kristályok vagy kristályos por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kb. 449 nm-en van ciklohexánban mérve.

Tisztaság

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,1 %

Mellékszínezékek

Nem β-apo-8′-karotinsav-etilésztere karotinoidok: az összes színezőanyag legfeljebb 3,0 %-a.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 161b LUTEIN

Szinonimák

Vegyes karotinoidok, Xantofillek

Meghatározás

A luteint a természetes, ehető gyümölcsök és növények, a fű, a lucerna (alfalfa) és a tagetes erecta oldószeres extrakciójával nyerik. Fő színezékei a karotinoidok, melyeknek legnagyobb részét a lutein és annak zsírsavészterei alkotják. Karotinok szintén jelen lehetnek különböző mennyiségben. A lutein a kiindulási növényi anyagban természetes módon megtalálható olajokat, zsírokat és viaszokat is tartalmazhat.

Az extrakcióhoz csak a következő oldószereket lehet használni: metanol, etanol, propán-2-ol, hexán, aceton, metil-etil-keton, diklór-metán és szén-dioxid.

Osztály

Karotinoid

Einecs

204-840-0

Kémiai név

3,3′-dihidroxi-d-karotin

Összegképlet

C40H56O2

Molekulatömeg

568,88

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 4 %-, luteinként számítva.

E1 cm
  1 %2 550, kb. 445 nm-en, kloroform-etanol (10 + 90) elegyében vagy hexán-etanol-aceton (80 + 10 + 10) elegyében.

Leírás

Sötét, sárgásbarna színű folyadék.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kb. 445 nm-en van, kloroform-etanol (10+90) elegyében.

Tisztaság

Oldószermaradékok

Aceton

Metil-etil-keton

Metanol

Etanol

Propán-2-ol

Hexán

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Diklór-metán: Legfeljebb 10 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 161g KANTAXANTIN

Szinonimák

CI Food Orange 8, 4,4′-dioxo-β-karotin

Meghatározás

Ezt az előírást elsősorban a kantaxantin és az együtt lévő kis mennyiségű egyéb karotinoidok valamennyi transz-izomerjére kell alkalmazni,. A hígított és a stabilizált formákat az ezen előírásoknak megfelelő kantaxantinból kell előállítani, ide tartoznak a kantaxantin étkezési zsírokkal vagy olajokkal készült oldatai, szuszpenziói, emulziói vagy vízoldható porai. Ezekben a készítményekben a cisz-és a transz-izomerek aránya eltérő lehet.

Osztály

Karotinoid

Colour Index szám

40850

Einecs

208-187-2

Kémiai név

β-karotin-4,4′-dion

Összegképlet

C40H52O2

Molekulatömeg

564,86

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 96 % (kantaxantinban kifejezve).

| E1 cm
  1 %2 200, kb. | 485 nm-en kloroformban,
  468-472 nm között ciklohexánban,
  464-467 nm között petroléterben. |
| --- | --- |

E1 cm
  1 %2 200, kb.

485 nm-en kloroformban,

468-472 nm között ciklohexánban,

464-467 nm között petroléterben.

Leírás

Mélylila színű kristályok vagy kristályos por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kloroformban kb. 485 nm-en van.

A maximuma ciklohexánban 468-472 nm között van.

A maximuma petroléterben 464-467 nm között van.

Tisztaság

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,1 %

Mellékszínezékek

Nem kantaxantin karotinoidok: az összes színezőanyagból legfeljebb 5,0 %

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 162 CÉKLAVÖRÖS, BETANIN

Szinonimák

Céklavörös

Meghatározás

A céklavöröst a vörös céklafajták (Beta vulgaris L. var. rubra) gumójából nyerik az összezúzott cékla levének kipréselésével vagy a felaprított cékla vizes extrakciójával, az aktív alkotórészek besűrítése után. A színezőanyag a betalain osztályba tartozó különféle pigmenteket tartalmazza. A fő színezőanyag betacianinekből (vörös) áll, amelyekben a betanin mennyisége 75-95 % Kisebb mennyiségben betaxantin (sárga), valamint a betalainek (világos barna) bomlástermékei lehetnek jelen.

A színezékek mellett a lé, illetve a kivonat a céklában előforduló cukrokat, sókat és/vagy fehérjéket is tartalmazza. Az oldatot koncentrálhatják, és bizonyos termékeket a cukrok, a sók és a fehérjék nagy részének eltávolításával finomítani lehet.

Osztály

Betalain

Einecs

231-628-5

Kémiai név

(S-(R′, R′)-4-[2-(2-karboxi-5-( β-D-glükopiranozil-oxi)-2,3-dihidro-6-hidroxi-1H-indol-1-il)etenil)-2,3-dihidro-2,6-piridin-dikarboxilsav; 1-(2-(2,6-dikarboxi-1,2,3,4-tetrahidro-4-piridilidén]etilidén}-5(β-D-glükopiranozil-oxi)6-dihidroxi-indolium-2-karboxilát

Összegképlet

Betanin: C24H26N2O13

Molekulatömeg

550,48

Tartalom

A vörös színezék legalább 0,4 % (betaninban kifejezve).

E1 cm
  1 %1 120, kb. 535 nm-en pH 5-ös vizes oldatban.

Leírás

Vörös vagy sötétvörös színű folyadék, paszta, por vagy szilárd anyag.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma pH 5-ös vízben mérve kb. 535 nm-en van.

Tisztaság

Nitrát

Legfeljebb 2 g nitrát anion a vörös színezék 1 grammjában (a „Tartalom”-ból kiszámítva).

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 163 ANTOCIÁNOK

Meghatározás

Az antociánokat a természetes zöldségfélékből és ehető gyümölcsökből vonják ki szulfitos vizzel, savas vizzel, szén-dioxiddal, metanollal vagy etanollal. Az antociánok tartalmazzák a kiindulási anyagban általában előforduló komponenseket, azaz antociánokat, szerves savakat, tanninokat, cukrokat, ásványi sókat stb., ezek aránya azonban nem feltétlenül egyezik meg a kiindulási anyagban meglévő arányukkal.

Osztály

Antocianin

Einecs

Cianidin: 208-438-6, peonidin: 205-125-6, delfinidin: 208-437-0, malvidin: 211-403-8, pelargonidin: 205-127-7.

Kémiai név

3,3′,4′,5,7-pentahidroxi-flavilium-klorid (cianidin)

3,4′,5,7-tetrahidroxi-3′-metoxi-flavilium-klorid (peonidin)

3,4′,5,7-tetrahidroxi-3,5′-dimetoxi-flavilium-klorid (malvidin)

3,5,7-trihidroxi-2-(3,4,5-trihidroxi-fenil)-1-benzopirilium-klorid (delfinidin)

3,3′,4′,5,7-pentahidroxi-5′-metoxi-flavilium-klorid (petunidin)

3,5,7-trihidroxi-2-(4-hidroxi-fenil)-1-benzopirilium-klorid (pelargonidin)

Összegképlet

Cianidin: C15H11O6Cl

Peonidin: C16H13O6Cl

Malvidin: C17H15O7Cl

Delfinidin: C15H11O7Cl

Petunidin: C16H13O7Cl

Pelargonidin: C15H11O5Cl

Molekulatömeg

Cianidin: 322,6

Peonidin: 336,7

Malvidin: 366,7

Delfinidin: 340,6

Petunidin: 352,7

Pelargonidin: 306,7

Tartalom

E1 cm
  1 % 300 a tiszta pigmentre, pH 3-nál 515-535 nm között.

Leírás

Bíborvörös színű folyadék, por vagy paszta, enyhe, jellegzetes illattal.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma 0,01 % HCl-t tartalmazó metanolban mérve:

Cianidin: 535 nm

Peonidin: 532 nm

Malvidin: 542 nm

Delfinidin: 546 nm

Petunidin: 543 nm

Pelargonidin: 530 nm

Tisztaság

Oldószermaradékok

Metanol

Etanol

Legfeljebb 50 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Kéndioxid

Legfeljebb 1 000 mg/kg színanyagszázalékonként.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 170 KALCIUM-KARBONÁT

Szinonimák

CI Pigment White 18, Kréta

Meghatározás

A kalcium-karbonát őrölt mészkő vagy kalcium-ionok karbonát-ionokkal történő kicsapásának terméke.

Osztály

Szervetlen

Colour Index szám

77220

Einecs

Kalcium-karbonát: 207-439-9

Mészkő: 215-279-6

Kémiai név

Kalcium-karbonát

Összegképlet

CaCO3

Molekulatömeg

100,1

Tartalom

A kalciumkarbonát-tartalom legalább 98 %, vízmentes anyagra számítva.

Leírás

Fehér színű, kristályos vagy amorf, szagtalan és íztelen por.

Azonosítás

Oldhatóság

Vízben és alkoholban gyakorlatilag oldhatatlan. Híg ecetsavban, híg sósavban és híg salétromsavban pezsegve oldódik. A kapott oldatokkal a kalciumteszt forralás után pozitív.

Tisztaság

Szárítási veszteség

Legfeljebb 2 % (200 °C, 4 óra).

Savban oldhatatlan anyagok

Legfeljebb 0,2 %

Magnézium-és alkáli-sók

Legfeljebb 1,5 %

Fluorid

Legfeljebb 50 mg/kg

Antimon (mint Sb)

Réz (mint Cu)

Króm (mint Cr)

Cink (mint Zn)

Bárium (mint Ba)

Legfeljebb 100 mg/kg, összesen vagy külön-külön.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

E 171 TITÁN-DIOXID

Szinonimák

CI Pigment White 6

Meghatározás

A titán-dioxid főtömegében tiszta anatáz és/vagy rutil titán-dioxidból áll, amelyet kis mennyiségű alumínium-oxiddal vagy szilícium-dioxiddal lehet bevonni a termék technológiai tulajdonságainak javítása érdekében.

Osztály

Szervetlen

Colour Index szám

77891

Einecs

236-675-5

Kémiai név

Titán-dioxid

Összegképlet

TiO2

Molekulatömeg

79,88

Tartalom

A titándioxid-tartalom legalább 99 % (alumínium-oxid és szilícium-dioxid mentes alapon számítva).

Leírás

Fehér vagy enyhén színezett por.

Azonosítás

Oldhatóság

Vízben és szerves oldószerekben oldhatatlan. Hidrogén-fluoridban és forró koncentrált kénsavban lassan feloldódik.

Tisztaság

Szárítási veszteség

Legfeljebb 0,5 % (105 °C, 3 óra).

Izzítási veszteség

Legfeljebb 1,0 %, illóanyag mentes termékre számítva (800 °C).

Alumínium-oxid és/vagy szilícium-dioxid

Összesen legfeljebb 2,0 %.

0,5 N sósavban oldható anyagok

Legfeljebb 0,5 %, alumíniumoxid-és szilíciumdioxid-mentes termékre számítva; az alumínium-oxidot és szilícium-dioxidot tartalmazó terméknél legfeljebb 1,5 %, a forgalomba hozott termékre vonatkozóan.

Vízben oldható anyag

Legfeljebb 0,5 %

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Antimon

Legfeljebb 50 mg/kg, teljesen feloldva.

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg, teljesen feloldva.

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg, teljesen felodva.

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg, teljesen feloldva.

Cink

Legfeljebb 50 mg/kg, teljesen feloldva.

E 172 VASOXIDOK ÉS VAS-HIDROXIDOK

Szinonimák

| Vas-oxid-sárga | : | CI Pigment Yellow 42 és 43 |
| --- | --- | --- |
| Vas-oxid-vörös | : | CI Pigment Red 101 és 102 |
| Vas-oxid-fekete | : | CI Pigment Black 11 |

Vas-oxid-sárga

:

CI Pigment Yellow 42 és 43

Vas-oxid-vörös

:

CI Pigment Red 101 és 102

Vas-oxid-fekete

:

CI Pigment Black 11

Leírás

A vas-oxidokat és a vas-hidroxidokat szintetikusan állítják elő, és főtömegükben vízmentes vas-oxidokból és/vagy vasoxid-hidroxidokból állnak. A színskála a sárga, a vörös, a barna és a fekete színeket tartalmazza. Az élelmiszerekhez használt vas-oxidokat elsősorban az különbözteti meg a technikai tisztaságúaktól, hogy jóval kisebb mennyiségben tartalmaznak más fémszennyeződéseket. Ezt a vas forrásának kiválasztásával és ellenőrzésével és/vagy a gyártási folyamat során történő intenzív tisztítással lehet megvalósítani.

Osztály

Szervetlen

Colour Index szám

| Vas-oxid-sárga | : | 77492 |
| --- | --- | --- |
| Vas-oxid-vörös | : | 77491 |
| Vas-oxid-fekete | : | 77499 |

Vas-oxid-sárga

:

77492

Vas-oxid-vörös

:

77491

Vas-oxid-fekete

:

77499

Einecs

| Vas-oxid-sárga | : | 257-098-5 |
| --- | --- | --- |
| Vas-oxid-vörös | : | 215-168-2 |
| Vas-oxid-fekete | : | 235-442-5 |

Vas-oxid-sárga

:

257-098-5

Vas-oxid-vörös

:

215-168-2

Vas-oxid-fekete

:

235-442-5

Kémiai név

| Vas-oxid-sárga | : | vas(III)-hidroxid-oxid-víz(1/1) |
| --- | --- | --- |
| Vas-oxid-vörös | : | vas(III)-oxid |
| Vas-oxid-fekete | : | vas(II)-divas(III)-oxid |

Vas-oxid-sárga

:

vas(III)-hidroxid-oxid-víz(1/1)

Vas-oxid-vörös

:

vas(III)-oxid

Vas-oxid-fekete

:

vas(II)-divas(III)-oxid

Összegképlet

| Vas-oxid-sárga | : | FeO(OH)·xH2O |
| --- | --- | --- |
| Vas-oxid-vörös | : | Fe2O3 |
| Vas-oxid-fekete | : | FeO·Fe2O3 |

Vas-oxid-sárga

:

FeO(OH)·xH2O

Vas-oxid-vörös

:

Fe2O3

Vas-oxid-fekete

:

FeO·Fe2O3

Molekulatömeg

| 88,85 | : | FeO(OH) |
| --- | --- | --- |
| 159,70 | : | Fe2O3 |
| 231,55 | : | FeO·Fe2O3 |

88,85

:

FeO(OH)

159,70

:

Fe2O3

231,55

:

FeO·Fe2O3

Tartalom

A sárga színezékben legalább 60 %, a vörös és fekete színezékben legalább 68 % összes vas, vasban kifejezve.

Leírás

Sárga, vörös, barna vagy fekete színű por.

Azonosítás

Azonosítás

Vízben és szerves oldószerekben oldhatatlanok.

Koncentrált ásványi savakban oldódnak.

Tisztaság

Vízben oldható anyag

Legfeljebb 1,0 %

teljesen feloldva

Arzén

Legfeljebb 5 mg/kg

Bárium

Legfeljebb 50 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 5 mg/kg

Króm

Legfeljebb 100 mg/kg

Réz

Legfeljebb 50 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 20 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Nikkel

Legfeljebb 200 mg/kg

Cink

Legfeljebb 100 mg/kg

E 173 ALUMÍNIUM

Szinonimák

CI Pigment Metal, Al

Meghatározás

Az alumíniumpor egészen kicsi alumínium részecskékből áll. Az étkezési növényi olaj és/vagy az élelmiszer-adalékanyagként használt minőségi zsírsavak jelenlétében vagy ezek nélkül őrölhető. A termék étkezési növényi olajon és/vagy élelmiszer-adalékanyag-minőségű zsírsavakon kívül más anyagot nem tartalmaz.

Colour Index szám

77000

Einecs

231-072-3

Kémiai név

Aluminium

Összegképlet

Al

Atomsúly

26,98

Tartalom

Legalább 99 % alumínium (Al), olajmentes anyagra számítva.

Leírás

Ezüst-szürke színű por vagy vékony lemezkék.

Azonosítás

Oldhatóság

Vízben és szerves oldószerekben oldhatatlan. Híg sósavban oldható. A kapott oldatban az alumínium-teszt pozitív.

Tisztaság

Szárítási veszteség

Legfeljebb 0,5 % (105 °C, tömegállandóságig szárítva).

Arzén

Ólom

Lead

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

egfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

E 174 EZÜST

Szinonimák

Argentum, Ag

Osztály

Szervetlen

Colour Index szám

77820

Einecs

231-131-3

Kémiai név

Silver

Összegképlet

Ag

Atomsúly

107,87

Tartalom

Legalább 99,5 % Ag.

Leírás

Ezüstszínű por vagy vékony lemezkék.

E 175 ARANY

Szinonimák

Pigment Metal 3, Aurum, Au

Osztály

Szervetlen

Colour Index szám

77480

Einecs

231-165-9

Kémiai név

Gold

Kémiai képlet

Au

Atomsúly

197,0

Tartalom

Legalább 90 % Au

Leírás

Aranyszínű por vagy vékony lemezkék.

Tisztaság

Ezüst

Legfeljebb 7,0 %,

teljes feloldás után

Réz

Legfeljebb 4,0 %,

E 180 LITOLRUBIN BK

Szinonimák

CI Pigment Red 57, Rubinpigment, Kármin 6B

Meghatározás

A litolrubin BK főtömegében kalcium-3-hidroxi-4-(4-metil-2-szulfonáto-fenil azo)-naftalin-2-karboxilátból és mellékszínezékekből, valamint vízből, kalcium-kloridból és/vagy kalcium-szulfátból mint színtelen alkotórészekből áll.

Osztály

Monoazo

Colour Index szám

15850:1

Einecs

226-109-5

Kémiai név

Kalcium-3-hidroxi-4-(4-metil-2-szulfonáto-fenil-azo)-naftalin-2-karboxilát

Összegképlet

C18H12CaN2O6S

Molekulatömeg

424,45

Tartalom

Az összes színezőanyag legalább 90 %.

E1 cm
  1 % 200, kb. 442 nm-en dimetil-formamidban.

Leírás

Vörös színű por.

Azonosítás

Spektrometria

A maximuma kb. 442 nm-en van, dimetil-formamidban.

Tisztaság

Mellékszínezékek

Legfeljebb 0,5 %

Szerves vegyületek a színezékeken kívül:

2-amino-5-metil-benzolszulfonsav kalciumsója

Legfeljebb 0,2 %

3-hidroxi-2-naftalin-karboxilsav kalciumsója

Legfeljebb 0,4 %

Nem szulfonált elsőrendű aromás aminok

Legfeljebb 0,01 % (anilinben kifejezve).

Éterrel extrahálható anyagok

Legfeljebb 0,2 %, pH 7-es oldatból

Arzén

Legfeljebb 3 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 10 mg/kg

Higany

Legfeljebb 1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 1 mg/kg

Nehézfémek (ólomban kifejezve)

Legfeljebb 40 mg/kg

---

(1)  A színintenzitást a szilárd karamell 0,1 %-os (vegyes százalékos) vizes oldatának 1 cm-es küvettában 610 nm-en mért abszorbanciájával határozzuk meg.

(2)  Azonos színezékalapra vonatkoztatva, azaz 0,1 abszorbancia-egységnyi színintenzitást mutató termékre számítva.

(3)  Az alkoholos csapadék abszorbancia arányát úgy határozzák meg, hogy a csapadék 280 nm-en mért abszorbanciáját osztják az 560 nm-en vett abszorbanciájával (1 cm-es küvettában).

(4)  Legfeljebb 0,05 % (V/V) benzoltartalommal.

---

II. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája

(a 2. cikk szerint)

| A Bizottság 95/45/EK irányelve | (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.) |
| --- | --- |
| A Bizottság 1999/75/EK irányelve | (HL L 206., 1999.8.5., 19. o.) |
| A Bizottság 2001/50/EK irányelve | (HL L 190., 2001.7.12., 14. o.) |
| A Bizottság 2004/47/EK irányelve | (HL L 113., 2004.4.20., 24. o.) |
| A Bizottság 2006/33/EK irányelve | (HL L 82., 2006.3.21., 10. o.) |

A Bizottság 95/45/EK irányelve

(HL L 226., 1995.9.22., 1. o.)

A Bizottság 1999/75/EK irányelve

(HL L 206., 1999.8.5., 19. o.)

A Bizottság 2001/50/EK irányelve

(HL L 190., 2001.7.12., 14. o.)

A Bizottság 2004/47/EK irányelve

(HL L 113., 2004.4.20., 24. o.)

A Bizottság 2006/33/EK irányelve

(HL L 82., 2006.3.21., 10. o.)

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők listája

(a 2. cikk szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 95/45/EK | 1996. július 1. (1) |
| 1999/75/EK | 2000. július 1. |
| 2001/50/EK | 2002. június 29. |
| 2004/47/EK | 2005. április 1. (2) |
| 2006/33/EK | 2007. április 10. |

Irányelv

Az átültetés határideje

95/45/EK

1996. július 1. (1)

1999/75/EK

2000. július 1.

2001/50/EK

2002. június 29.

2004/47/EK

2005. április 1. (2)

2006/33/EK

2007. április 10.

---

(1)  A 95/45/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, azon 1996. július 1-je előtt forgalomba hozott vagy címkézett termékek, amelyek nem felelnek meg az említett irányelvnek, a készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók.

(2)  A 2004/47/EK irányelv 3. cikkének megfelelően, azon 2005. április 1-je előtt forgalomba hozott vagy címkézett termékek, amelyek nem felelnek meg az említett irányelvnek, a készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók.

---

III. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 95/45/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk, első bekezdés | 1. cikk |
| 1. cikk, második bekezdés | — |
| 2. cikk | — |
| — | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| Melléklet | I. Melléklet |
| — | II. Melléklet |
| — | III. Melléklet |

95/45/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk, első bekezdés

1. cikk

1. cikk, második bekezdés

—

2. cikk

—

—

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

Melléklet

I. Melléklet

—

II. Melléklet

—

III. Melléklet

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/64

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 2.)

a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv szerinti súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlapról

(az értesítés a C(2008) 7530. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/10/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

az említett irányelv 22. cikkével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 96/82/EK irányelv 14. cikke értelmében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy súlyos baleset bekövetkezésekor az üzemeltető a lehető leghamarabb tájékoztassa az illetékes hatóságokat. Az irányelv 15. cikkének (1) bekezdése a tagállamokat arra kötelezi, hogy amint az lehetséges, tájékoztassák a Bizottságot a területükön bekövetkező azon súlyos balesetekről, amelyek megfelelnek a VI. melléklet feltételeinek. Az irányelv 15. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok, amint a 14. cikkben előírt információk rendelkezésre állnak, jelentés formájában kötelesek tájékoztatni a Bizottságot a baleset általuk végzett vizsgálatáról és a jövőbeli megelőző intézkedésekre vonatkozó ajánlásaikról. |
| --- | --- |

(1)

A 96/82/EK irányelv 14. cikke értelmében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy súlyos baleset bekövetkezésekor az üzemeltető a lehető leghamarabb tájékoztassa az illetékes hatóságokat. Az irányelv 15. cikkének (1) bekezdése a tagállamokat arra kötelezi, hogy amint az lehetséges, tájékoztassák a Bizottságot a területükön bekövetkező azon súlyos balesetekről, amelyek megfelelnek a VI. melléklet feltételeinek. Az irányelv 15. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok, amint a 14. cikkben előírt információk rendelkezésre állnak, jelentés formájában kötelesek tájékoztatni a Bizottságot a baleset általuk végzett vizsgálatáról és a jövőbeli megelőző intézkedésekre vonatkozó ajánlásaikról.

| (2) | A 15. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatást az irányelv 22. cikkében említett eljárással összhangban megállapított és rendszeresen felülvizsgált jelentési adatlap használatával kell megadni. |
| --- | --- |

(2)

A 15. cikk (2) bekezdésében előírt tájékoztatást az irányelv 22. cikkében említett eljárással összhangban megállapított és rendszeresen felülvizsgált jelentési adatlap használatával kell megadni.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az irányelv 22. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az irányelv 22. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdésének alkalmazása céljából elfogadásra kerül az e határozat mellékletében található, súlyos baleset jelentésére szolgáló adatlap.

2. cikk

A tagállamok 2008. december 1-jei hatállyal kötelesek – a 96/82/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdése szerinti nyilvántartási és információs rendszer használatával – a melléklet szerinti adatokat tartalmazó jelentéseket benyújtani.

3. cikk

A mellékletben szereplő, súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlap végleges alkalmazását legalább öt hónapos próbaidőszaknak kell megelőznie, 2008. december 1-jétől kezdődően.

4. cikk

Ha a próbaidőszak alapján a mellékletben szereplő, súlyos balesetek jelentésére szolgáló adatlap módosításra szorul, ezt a határozatot az említett irányelv 22. cikkében megállapított eljárás szerint kell módosítani.

5. cikk

A bizalmas adatokat az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (2) összhangban kell kezelni.

6. cikk

A tagállamok jelentései csak az illetékes hatóságok számára hozzáférhető adatokat tartalmazzák.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 2-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

1

(2)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 96/82/EK irányelv 15. cikkének (2) bekezdése szerint benyújtandó adatok

(Nyilvántartási és információs rendszeren a Bizottságnak a súlyos balesetek bejelentésére szolgáló rendszere értendő, amely a http://mahbsrv.jrc.it internetcímen érhető el)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/79 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/79

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 19.)

a hasított sertések spanyolországi minősítési módszereinek engedélyezéséről

(az értesítés a C(2008) 8477. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(2009/11/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a hasított sertéseket a színhústartalom becslése alapján kell minősíteni, a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszerek segítségével. A minősítési módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a hasított sertéseket a színhústartalom becslése alapján kell minősíteni, a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszerek segítségével. A minősítési módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (2) | A 88/479/EGK bizottsági határozat (3) négy hasítottsertés-minősítési módszer (DEST, FOM, HGP és AutoFOM) alkalmazását engedélyezte Spanyolország számára. |
| --- | --- |

(2)

A 88/479/EGK bizottsági határozat (3) négy hasítottsertés-minősítési módszer (DEST, FOM, HGP és AutoFOM) alkalmazását engedélyezte Spanyolország számára.

| (3) | Bizonyos technikai kiigazítások szükségességére tekintettel Spanyolország arra kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze két módszer (FOM és AutoFOM) frissítését, két új módszer (UltraFOM 300 és VCS2000) alkalmazását, valamint további két módszer (HGP és DEST) hatályon kívül helyezését, és ennek érdekében a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

(3)

Bizonyos technikai kiigazítások szükségességére tekintettel Spanyolország arra kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze két módszer (FOM és AutoFOM) frissítését, két új módszer (UltraFOM 300 és VCS2000) alkalmazását, valamint további két módszer (HGP és DEST) hatályon kívül helyezését, és ennek érdekében a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit.

| (4) | A kérelem értékelése során megállapították, hogy a szóban forgó minősítési módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem értékelése során megállapították, hogy a szóban forgó minősítési módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek.

| (5) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok engedélyt kaphatnak arra, hogy a hasított sertéseknek a szóban forgó cikkben meghatározottól eltérő módon történő előkészítését lehetővé tegyék, amennyiben azt bizonyos kereskedelmi gyakorlatok vagy műszaki követelmények indokolttá teszik. Spanyolországban a kereskedelmi gyakorlat adott esetben megkívánhatja, hogy a nyelv, a szőr, a köröm, a nemi szervek, a háj, a vese és a rekeszizom mellett – amelyek eltávolítását a 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja – az elülső lábakat is eltávolítsák a hasított testről. |
| --- | --- |

(5)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok engedélyt kaphatnak arra, hogy a hasított sertéseknek a szóban forgó cikkben meghatározottól eltérő módon történő előkészítését lehetővé tegyék, amennyiben azt bizonyos kereskedelmi gyakorlatok vagy műszaki követelmények indokolttá teszik. Spanyolországban a kereskedelmi gyakorlat adott esetben megkívánhatja, hogy a nyelv, a szőr, a köröm, a nemi szervek, a háj, a vese és a rekeszizom mellett – amelyek eltávolítását a 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja – az elülső lábakat is eltávolítsák a hasított testről.

| (6) | A műszereket és a minősítési módszereket illető módosítást kizárólag a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján lehet engedélyezni. Ezért ez az engedély visszavonható. |
| --- | --- |

(6)

A műszereket és a minősítési módszereket illető módosítást kizárólag a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján lehet engedélyezni. Ezért ez az engedély visszavonható.

| (7) | Az egyértelműség érdekében a 88/479/EGK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új határozatnak kell lépnie. |
| --- | --- |

(7)

Az egyértelműség érdekében a 88/479/EGK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új határozatnak kell lépnie.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi módszerek használata engedélyezett a hasított sertések 3220/84/EGK rendelet szerinti minősítésére Spanyolországban:

| a) | a Fat-O-Meater (FOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza, |
| --- | --- |

a)

a Fat-O-Meater (FOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza,

| b) | a Fully automatic ultrasonic carcase grading (AUTOFOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza, |
| --- | --- |

b)

a Fully automatic ultrasonic carcase grading (AUTOFOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza,

| c) | az UltraFOM 300 elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza; |
| --- | --- |

c)

az UltraFOM 300 elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza;

| d) | az Automatic Vision system (VCS2000) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 4. része tartalmazza. |
| --- | --- |

d)

az Automatic Vision system (VCS2000) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 4. része tartalmazza.

2. cikk

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkétől eltérve a hasított sertés az elülső lábak nélkül is előkészíthető a mérés és a minősítés előtt. Ebben az esetben a hasított sertések árfolyamának összehasonlítható alapon történő megállapítása érdekében a mért meleg súlyt 0,840 kilogrammal növelni kell.

3. cikk

A műszereket vagy a minősítési módszereket illetően módosítás nem engedélyezett.

4. cikk

A 88/479/EGK határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o.

1

(2)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o.

2

(3)  HL L 234., 1988.8.24., 20. o.

3

---

MELLÉKLET

A HASÍTOTT SERTÉSEK SPANYOLORSZÁGI MINŐSÍTÉSI MÓDSZEREI

1.   rész

FAT-O-MEATER (FOM)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater (FOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater (FOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert Siemens SFH 950 típusú fotodiódával és (SFH 960 típusú) fotodetektorral ellátott, 6 mm átmérőjű szondával kell felszerelni, amelynek működési távolsága 3 és 103 mm között van. A mért értékeket számítógéppel kell átszámítani a színhústartalom becsült értékére. |
| --- | --- |

2.

A műszert Siemens SFH 950 típusú fotodiódával és (SFH 960 típusú) fotodetektorral ellátott, 6 mm átmérőjű szondával kell felszerelni, amelynek működési távolsága 3 és 103 mm között van. A mért értékeket számítógéppel kell átszámítani a színhústartalom becsült értékére.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

  = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2
  ahol: | = | becsült színhústartalom (százalékban), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | a szalonna vastagsága hátulról a harmadik és a negyedik borda között, a hasítás síkjától 60 mm-re mérve (milliméterben), |
| X2 | = | az izom vastagsága az X1-gyel egy időben és ugyanazon a helyen mérve (milliméterben). |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Image = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2

ahol:

Image

=

becsült színhústartalom (százalékban),

X1

=

a szalonna vastagsága hátulról a harmadik és a negyedik borda között, a hasítás síkjától 60 mm-re mérve (milliméterben),

X2

=

az izom vastagsága az X1-gyel egy időben és ugyanazon a helyen mérve (milliméterben).

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

2.   rész

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AutoFOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AutoFOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert 16 darab 2 MHz-es (Krautkrämer, SFK 2 NP típusú) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az átalakítók közötti működési távolság 25 mm.
  Az ultrahangos adatoknak tartalmazniuk kell a hátszalonna és az izom vastagságára vonatkozó adatokat is.
  A mérések eredményeit számítógép segítségével át kell számítani a becsült színhústartalomra. |
| --- | --- |

2.

A műszert 16 darab 2 MHz-es (Krautkrämer, SFK 2 NP típusú) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az átalakítók közötti működési távolság 25 mm.

Az ultrahangos adatoknak tartalmazniuk kell a hátszalonna és az izom vastagságára vonatkozó adatokat is.

A mérések eredményeit számítógép segítségével át kell számítani a becsült színhústartalomra.

| 3. | A hasított sertés színhústartalmát 34 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

  = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123
  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított sertés színhústartalmát 34 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

Image = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

V22, V23, ... V123: az AutoFOM műszerrel mért változók.

| 4. | A mérési pontok és a statisztikai módszer leírását a Spanyolország által a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.
  A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok és a statisztikai módszer leírását a Spanyolország által a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

3.   rész

ULTRAFOM 200

| 1. | A hasított sertések minősítését az UltraFOM 300 elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését az UltraFOM 300 elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert 4 MHz-es (Krautkrämer MB 4 SE típusú) ultrahangos szondával kell felszerelni. Az ultrahangos jeleket egy (Intel 80 C 32 típusú) mikroprocesszor digitalizálja, menti el és dolgozza fel. A mérések eredményeit maga az UltraFOM műszer számítja át a becsült színhústartalomra. |
| --- | --- |

2.

A műszert 4 MHz-es (Krautkrämer MB 4 SE típusú) ultrahangos szondával kell felszerelni. Az ultrahangos jeleket egy (Intel 80 C 32 típusú) mikroprocesszor digitalizálja, menti el és dolgozza fel. A mérések eredményeit maga az UltraFOM műszer számítja át a becsült színhústartalomra.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

  = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2
  ahol: | = | becsült színhústartalom (százalékban), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | a szalonna vastagsága hátulról a harmadik és a negyedik borda között, a hasítás síkjától 70 mm-re mérve (milliméterben), |
| X2 | = | az izom vastagsága az X1-gyel egy időben és ugyanazon a helyen mérve (milliméterben). |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Image = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2

ahol:

Image

=

becsült színhústartalom (százalékban),

X1

=

a szalonna vastagsága hátulról a harmadik és a negyedik borda között, a hasítás síkjától 70 mm-re mérve (milliméterben),

X2

=

az izom vastagsága az X1-gyel egy időben és ugyanazon a helyen mérve (milliméterben).

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

4.   rész

AUTOMATIC VISION SYSTEM (VCS2000)

| 1. | A hasított sertések minősítését az Automatic Vision system (VCS2000) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését az Automatic Vision system (VCS2000) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A VCS 2000 műszer a hasított sertésféltestek kereskedelmi értékének automatikus meghatározására szolgáló képfeldolgozó rendszer. Ez a rendszer a vágási termelési rendszeren belül hálózatba kapcsolt kamerákból áll, amelyek automatikusan filmre rögzítik a hasított féltesteket. A képadatokat ezután speciális képfeldolgozó szoftver segítségével számítógéppel feldolgozzák. |
| --- | --- |

2.

A VCS 2000 műszer a hasított sertésféltestek kereskedelmi értékének automatikus meghatározására szolgáló képfeldolgozó rendszer. Ez a rendszer a vágási termelési rendszeren belül hálózatba kapcsolt kamerákból áll, amelyek automatikusan filmre rögzítik a hasított féltesteket. A képadatokat ezután speciális képfeldolgozó szoftver segítségével számítógéppel feldolgozzák.

| 3. | A hasított sertés színhústartalmát 70 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

  = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított sertés színhústartalmát 70 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

Image = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

X2, X40, ... X70/59: a VCS2000 műszerrel mért változók.

| 4. | A mérési pontok és a statisztikai módszer leírását a Spanyolország által a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.
  A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok és a statisztikai módszer leírását a Spanyolország által a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

---

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/83

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. december 19.)

a hasított sertések dániai minősítési módszereinek engedélyezéséről

(az értesítés a C(2008) 8498. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)

(2009/12/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a hasított sertéseket a színhústartalom becslése alapján kell minősíteni, a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszerek segítségével. A minősítési módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a hasított sertéseket a színhústartalom becslése alapján kell minősíteni, a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszerek segítségével. A minősítési módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (2) | A 92/469/EGK bizottsági rendelet (3) négy hasítottsertés-minősítési módszer alkalmazását engedélyezte Dánia számára. |
| --- | --- |

(2)

A 92/469/EGK bizottsági rendelet (3) négy hasítottsertés-minősítési módszer alkalmazását engedélyezte Dánia számára.

| (3) | Bizonyos technikai kiigazítások szükségességére tekintettel Dánia arra kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze a már jóváhagyott négy módszer frissítését, valamint két frissített módszer (AutoFOM DK és FOM II) alkalmazását, és ennek érdekében a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

(3)

Bizonyos technikai kiigazítások szükségességére tekintettel Dánia arra kérte a Bizottságot, hogy engedélyezze a már jóváhagyott négy módszer frissítését, valamint két frissített módszer (AutoFOM DK és FOM II) alkalmazását, és ennek érdekében a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzék második részének benyújtásával ismertette a boncolásos vizsgálat eredményeit.

| (4) | A kérelem értékelése során megállapították, hogy a szóban forgó minősítési módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem értékelése során megállapították, hogy a szóban forgó minősítési módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek.

| (5) | A műszereket és a minősítési módszereket illető módosítást kizárólag a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján lehet engedélyezni. Ezért ez az engedély visszavonható. |
| --- | --- |

(5)

A műszereket és a minősítési módszereket illető módosítást kizárólag a szerzett tapasztalatok fényében elfogadott új bizottsági határozat alapján lehet engedélyezni. Ezért ez az engedély visszavonható.

| (6) | Az egyértelműség érdekében a 92/469/EGK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új határozatnak kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség érdekében a 92/469/EGK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe új határozatnak kell lépnie.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi módszerek használata engedélyezett a hasított sertések 3220/84/EGK rendelet szerinti minősítésére Dániában:

| a) | a Klassificeringscenter (KC) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza, |
| --- | --- |

a)

a Klassificeringscenter (KC) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza,

| b) | a Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza, |
| --- | --- |

b)

a Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza,

| c) | a Uni-Fat-O-Meater (UniFOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza, |
| --- | --- |

c)

a Uni-Fat-O-Meater (UniFOM) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza,

| d) | a Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 4. része tartalmazza, |
| --- | --- |

d)

a Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 4. része tartalmazza,

| e) | az Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 5. része tartalmazza, |
| --- | --- |

e)

az Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 5. része tartalmazza,

| f) | a Fat-O-Meater II (FOM II) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 6. része tartalmazza. |
| --- | --- |

f)

a Fat-O-Meater II (FOM II) elnevezésű műszer és az ehhez kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet 6. része tartalmazza.

2. cikk

A műszereket vagy a minősítési módszereket illetően módosítás nem engedélyezett.

3. cikk

A 92/469/EGK határozat hatályát veszti.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o.

1

(2)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o.

2

(3)  HL L 265., 1992.9.11., 39. o.

3

---

MELLÉKLET

A HASÍTOTT SERTÉSEK DÁNIAI MINŐSÍTÉSI MÓDSZEREI

1.   Rész

KLASSIFICERINGSCENTER (KC)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Klassificeringscenter (KC) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Klassificeringscenter (KC) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert kilenc, egyenként hat milliméter átmérőjű szondával kell felszerelni, amelyek mindegyike tartalmaz egy (Siemens SFH 950 LD242 II típusú vagy ahhoz hasonló) fotodiódát és egy (Siemens SFH 960 – PB 103 típusú vagy ahhoz hasonló) fotodetektort; a szondák működési távolságának 1 és 180 mm között kell lennie. A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére. |
| --- | --- |

2.

A műszert kilenc, egyenként hat milliméter átmérőjű szondával kell felszerelni, amelyek mindegyike tartalmaz egy (Siemens SFH 950 LD242 II típusú vagy ahhoz hasonló) fotodiódát és egy (Siemens SFH 960 – PB 103 típusú vagy ahhoz hasonló) fotodetektort; a szondák működési távolságának 1 és 180 mm között kell lennie. A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a 4. bekezdésben megjelölt hét mérési ponton elvégzett tíz mérés alapján kell kiszámítani, a következő képlet alkalmazásával:

  = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított test színhústartalmát a 4. bekezdésben megjelölt hét mérési ponton elvégzett tíz mérés alapján kell kiszámítani, a következő képlet alkalmazásával:

Image = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban

| 4. | A mérési pontok a következők:







  x1 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a harmadik nyakcsigolya közepénél, a hasítás síkjától 10,5 cm-re mérve. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a negyedik nyakcsigolya közepénél, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve. |
| x3 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, hátulról számítva a negyedik és az ötödik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 3 cm-re mérve. |
| x4 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, hátulról számítva a második és a harmadik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve. |
| x5 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, az első ágyékcsigolya és az utolsó hátcsigolya között, a hasítás síkjától 6 cm-re mérve. |
| x6 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, 4 cm-rel a szeméremcsont külső széle előtt, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve. |
| x7 | = | a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a szeméremcsont külső szélénél, a hasítás síkjától 11 cm-re mérve. |
| x8 | = | az izom vastagsága milliméterben, hátulról számítva a negyedik és az ötödik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 3 cm-re mérve. |
| x9 | = | az izom vastagsága milliméterben, hátulról számítva a második és a harmadik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve. |
| x10 | = | az izom vastagsága milliméterben, az első ágyékcsigolya és a leghátsó hátcsigolya között, a hasítás síkjától 6 cm-re mérve. |

4.

A mérési pontok a következők:

x1

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a harmadik nyakcsigolya közepénél, a hasítás síkjától 10,5 cm-re mérve.

x2

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a negyedik nyakcsigolya közepénél, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve.

x3

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, hátulról számítva a negyedik és az ötödik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 3 cm-re mérve.

x4

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, hátulról számítva a második és a harmadik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve.

x5

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, az első ágyékcsigolya és az utolsó hátcsigolya között, a hasítás síkjától 6 cm-re mérve.

x6

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, 4 cm-rel a szeméremcsont külső széle előtt, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve.

x7

=

a hátszalonna (bőrrel együtt) vastagsága milliméterben, a szeméremcsont külső szélénél, a hasítás síkjától 11 cm-re mérve.

x8

=

az izom vastagsága milliméterben, hátulról számítva a negyedik és az ötödik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 3 cm-re mérve.

x9

=

az izom vastagsága milliméterben, hátulról számítva a második és a harmadik hátcsigolya között, a hasítás síkjától 7 cm-re mérve.

x10

=

az izom vastagsága milliméterben, az első ágyékcsigolya és a leghátsó hátcsigolya között, a hasítás síkjától 6 cm-re mérve.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

2.   Rész

FAT-O-MEATER/MANUEL KLASSIFICERING (FOM/MK)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszernek Fat-O-Meater típusúnak kell lennie, és magában kell foglalnia egy hat milliméter átmérőjű szondát, amely fel van szerelve (Siemens SFH 960 – BP 103 típusú vagy hasonló) fotodetektorral, és amelynek működési távolsága 1 és 94 mm között van. |
| --- | --- |

2.

A műszernek Fat-O-Meater típusúnak kell lennie, és magában kell foglalnia egy hat milliméter átmérőjű szondát, amely fel van szerelve (Siemens SFH 960 – BP 103 típusú vagy hasonló) fotodetektorral, és amelynek működési távolsága 1 és 94 mm között van.

| 3. | A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére.
  A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

  = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Image = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban.

| 4. | A mérési pontok a következők:







  x1 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve. |
| x3 | = | az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

4.

A mérési pontok a következők:

x1

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve.

x2

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve.

x3

=

az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

3.   Rész

UNI-FAT-O-MEATER (UNIFOM)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Uni-Fat-O-Meater (UniFOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Uni-Fat-O-Meater (UniFOM) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszer megegyezik a 2. rész második pontjában leírt műszerrel. A számítógép és az optikai szondából nyert fényvisszaverődési profil értékelésére szolgáló szoftver tekintetében azonban az UniFOM különbözik az MK-tól. |
| --- | --- |

2.

A műszer megegyezik a 2. rész második pontjában leírt műszerrel. A számítógép és az optikai szondából nyert fényvisszaverődési profil értékelésére szolgáló szoftver tekintetében azonban az UniFOM különbözik az MK-tól.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

  = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet szerint kell kiszámítani:

Image = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban.

| 4. | A mérési pontok a következők:







  x1 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve. |
| x3 | = | az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

4.

A mérési pontok a következők:

x1

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve.

x2

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve.

x3

=

az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

4.   Rész

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM 1)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert 16 darab 2MHz-es (Krautkrämer, SFK 2 NP vagy ahhoz hasonló típusú) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az egyes átalakítók közötti távolság 25 mm.
  A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére. |
| --- | --- |

2.

A műszert 16 darab 2MHz-es (Krautkrämer, SFK 2 NP vagy ahhoz hasonló típusú) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az egyes átalakítók közötti távolság 25 mm.

A mért értékeket egy központi adatfeldolgozó egység számítja át a színhústartalom becsült értékére.

| 3. | A hasított sertés színhústartalmát 127 különböző mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet szerint:

  = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126
  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban. A c, illetve a c0-tól c126-ig terjedő állandók meghatározását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított sertés színhústartalmát 127 különböző mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet szerint:

Image = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban. A c, illetve a c0-tól c126-ig terjedő állandók meghatározását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.

| 4. | A mérési pontok meghatározását és a statisztikai módszerek leírását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.
  A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok meghatározását és a statisztikai módszerek leírását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

5.   Rész

UPDATED FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM DK)

| 1. | A hasított sertések minősítését az Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését az Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszer a szkenner elrendezését illetőleg mechanikai szempontból hasonlít az AutoFOM 1 elnevezésű műszerre. A mérési elv is ugyanaz. Az AutoFOM DK-t az AutoFOM 1-től egy rögzített tartozék különbözteti meg, amely biztosítja, hogy a hasított test egyenes helyzetben haladjon át a mérőegységen, valamint – a hasított testet letapogató lézeres érzékelővel együtt – szimmetrikus méréseket hajt végre, javítva ezáltal a műszer számítási képességét; az AutoFOM DK-hoz ezenkívül új szoftvercsomag is tartozik, amely nagyobb képkezelési sebességet és jobb képfelbontást tesz lehetővé. |
| --- | --- |

2.

A műszer a szkenner elrendezését illetőleg mechanikai szempontból hasonlít az AutoFOM 1 elnevezésű műszerre. A mérési elv is ugyanaz. Az AutoFOM DK-t az AutoFOM 1-től egy rögzített tartozék különbözteti meg, amely biztosítja, hogy a hasított test egyenes helyzetben haladjon át a mérőegységen, valamint – a hasított testet letapogató lézeres érzékelővel együtt – szimmetrikus méréseket hajt végre, javítva ezáltal a műszer számítási képességét; az AutoFOM DK-hoz ezenkívül új szoftvercsomag is tartozik, amely nagyobb képkezelési sebességet és jobb képfelbontást tesz lehetővé.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban.

| 4. | A mérési pontok meghatározását és a statisztikai módszerek leírását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.
  A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok meghatározását és a statisztikai módszerek leírását a Dánia által a 2967/85/EGK bizottsági rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jegyzék II. része tartalmazza.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

6.   Rész

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater II (FOM II) elnevezésű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések minősítését a Fat-O-Meater II (FOM II) elnevezésű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszer a FAT-O-Meater mérési rendszer új változata. A mérési alapelv megegyezik a 2. és a 3. rész 2. pontjában leírtakkal, ellenben a szoftvert, a hardvert és a műszaki tervet átalakították. A FOM II mérőpisztolya egy késsel felszerelt optikai szondából, egy mélységmérő eszközből, valamint egy adatgyűjtő- és elemző rendszerből áll. A FOM II mérőpisztolya tartalmaz minden jogi szempontból releváns adatgyűjtést és –elemzést. |
| --- | --- |

2.

A műszer a FAT-O-Meater mérési rendszer új változata. A mérési alapelv megegyezik a 2. és a 3. rész 2. pontjában leírtakkal, ellenben a szoftvert, a hardvert és a műszaki tervet átalakították. A FOM II mérőpisztolya egy késsel felszerelt optikai szondából, egy mélységmérő eszközből, valamint egy adatgyűjtő- és elemző rendszerből áll. A FOM II mérőpisztolya tartalmaz minden jogi szempontból releváns adatgyűjtést és –elemzést.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban.

| 4. | A mérési pontok a következők:







  x1 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve. |
| x3 | = | az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

4.

A mérési pontok a következők:

x1

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 8 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik ágyékcsigolya között mérve.

x2

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás síkjától 6 cm-re, hátulról a harmadik és a negyedik borda között mérve.

x3

=

az izom vastagsága milliméterben, az x2-vel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

A képlet az 50–110 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/89

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK KERESKEDELMÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI VEGYESBIZOTTSÁG 1/2008. HATÁROZATTERVEZETE

(2008. december 23.)

a megállapodás 11. melléklete 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékeinek módosításáról

(2009/13/EK)

A VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a mezőgazdasági megállapodás), és különösen annak 11. melléklete 19. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése szerint az állat-egészségügyi vegyesbizottság felelős az említett melléklettel és annak végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdés megvizsgálásáért, és a mellékletben előírt feladatokért. Az említett melléklet 19. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza az állat-egészségügyi vegyesbizottságot az azon melléklet függelékeinek módosítására, különösen azok kiigazítása és frissítése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése szerint az állat-egészségügyi vegyesbizottság felelős az említett melléklettel és annak végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdés megvizsgálásáért, és a mellékletben előírt feladatokért. Az említett melléklet 19. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza az állat-egészségügyi vegyesbizottságot az azon melléklet függelékeinek módosítására, különösen azok kiigazítása és frissítése érdekében.

| (3) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékének módosításáról szóló, 2003. november 25-i 2/2003 határozata (1) módosította először. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékének módosításáról szóló, 2003. november 25-i 2/2003 határozata (1) módosította először.

| (4) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit legutóbb az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról szóló, 2006. december 1-jei 1/2006 határozata (2) módosította. |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit legutóbb az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról szóló, 2006. december 1-jei 1/2006 határozata (2) módosította.

| (5) | A Svájci Államszövetség (a továbbiakban: Svájc) vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe az alábbi jogi aktusok rendelkezéseit: a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv (3), a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv (4), az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelv (5), a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), illetve a harmadik országokból az Európai Unióba történő behozatalok ellenőrzésének területén a fentiek végrehajtására meghozott rendelkezések összességét. |
| --- | --- |

(5)

A Svájci Államszövetség (a továbbiakban: Svájc) vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe az alábbi jogi aktusok rendelkezéseit: a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv (3), a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv (4), az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelv (5), a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), illetve a harmadik országokból az Európai Unióba történő behozatalok ellenőrzésének területén a fentiek végrehajtására meghozott rendelkezések összességét.

| (6) | A harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok importellenőrzésének elvégzéséhez szükséges források biztosítása érdekében Svájcot, legalább részben be kell vonni az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 50. cikke által létrehozott sürgősségi riasztórendszerhez. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok importellenőrzésének elvégzéséhez szükséges források biztosítása érdekében Svájcot, legalább részben be kell vonni az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 50. cikke által létrehozott sürgősségi riasztórendszerhez.

| (7) | A svájci és a közösségi jogszabályok által az állatok, illetve az állati eredetű termékek szállításának és behozatalának állat-egészségügyi ellenőrzésére előírt egészségügyi intézkedéseket egyenértékűnek ismerik el. Ezért szükséges az említett megállapodás 11. melléklete 5. és 10. függelékének módosítása. |
| --- | --- |

(7)

A svájci és a közösségi jogszabályok által az állatok, illetve az állati eredetű termékek szállításának és behozatalának állat-egészségügyi ellenőrzésére előírt egészségügyi intézkedéseket egyenértékűnek ismerik el. Ezért szükséges az említett megállapodás 11. melléklete 5. és 10. függelékének módosítása.

| (8) | Svájc vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(8)

Svájc vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) rendelkezéseit.

| (9) | A megállapodás 11. mellékletének 2., 3., 4. és 6. függelékeit a hatályos közösségi és svájci jogszabályokban 2008. június 30-ig történt módosítások figyelembe vételé érdekében módosítani szükséges, |
| --- | --- |

(9)

A megállapodás 11. mellékletének 2., 3., 4. és 6. függelékeit a hatályos közösségi és svájci jogszabályokban 2008. június 30-ig történt módosítások figyelembe vételé érdekében módosítani szükséges,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 2. függeléke az e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 3., 4., 5., 6. és 10. függelékei az e határozat II–VI. mellékleteinek megfelelően módosulnak.

3. cikk

E két példányban készült határozatot a társelnökök, vagy a felek nevében eljárásra felhatalmazott egyéb személyek írják alá.

4. cikk

E határozat az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás 11. mellékletének módosításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a 11. melléklet megállapodás) hatálybalépésének napján lép hatályba.

Amennyiben a 11. melléklet megállapodást ideiglenesen alkalmazzák, ezt a határozatot ugyanazon időponttól kezdődően szintén ideiglenesen alkalmazni kell a megállapodás hatálybalépéséig.

5. cikk

Ezt a határozaot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Párizsban, 2008. december 23-án.

A Svájci Államszövetség nevében

a küldöttség vezetője

Hans WYSS

Kelt Párizsban, 2008. december 23-án.

A Közösség nevében

a küldöttség vezetője

Paul VAN GELDORP

---

(1)  HL L 23., 2004.1.28., 27. o.

1

(2)  HL L 32., 2007.2.6., 91. o.

2

(3)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

3

(4)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

4

(5)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

5

(6)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

6

(7)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

7

(8)  HL L 146., 2003.6.13., 1. o.

8

---

I. MELLÉKLET

A 11. melléklet 2. függeléke a következőképpen egészül ki:

„X.   A kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 998/2003/EK rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.). | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (RS 916.443.14). |

Közösség

Svájc

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 998/2003/EK rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.).

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (RS 916.443.14).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Az azonosítási rendszer a 2003. május 26-i 998/2003/EK rendeletben előírt rendszer. |
| --- | --- |

1.

Az azonosítási rendszer a 2003. május 26-i 998/2003/EK rendeletben előírt rendszer.

| 2. | A veszettség elleni védőoltás, illetve adott esetben az ismételt védőoltás érvényességének idejét a gyártó laboratórium ajánlásainak megfelelően kell elismerni, összhangban a 998/2003/EK rendelet 5. cikkével és a Bizottság 2005. február 2-i 2005/91/EK határozatával (2) azon időszak meghatározásáról, amelyet követően a veszettség elleni vakcinázás érvényesnek tekinthető. |
| --- | --- |

2.

A veszettség elleni védőoltás, illetve adott esetben az ismételt védőoltás érvényességének idejét a gyártó laboratórium ajánlásainak megfelelően kell elismerni, összhangban a 998/2003/EK rendelet 5. cikkével és a Bizottság 2005. február 2-i 2005/91/EK határozatával (2) azon időszak meghatározásáról, amelyet követően a veszettség elleni vakcinázás érvényesnek tekinthető.

| 3. | Útlevélként a kutyák, macskák és görények Közösségen belüli mozgásához való útlevélminta létrehozásáról szóló, 2003. november 26-i bizottsági határozatban (3) előírt útlevelet kell használni. |
| --- | --- |

3.

Útlevélként a kutyák, macskák és görények Közösségen belüli mozgásához való útlevélminta létrehozásáról szóló, 2003. november 26-i bizottsági határozatban (3) előírt útlevelet kell használni.

| 4. | E függelék alkalmazásában a kedvtelésből tartott állatok az Európai Közösség tagállamai és Svájc közötti, nem kereskedelmi célú mozgása tekintetében a 998/2003/EK rendelet II. fejezetének (A tagállamok közötti mozgásra vonatkozó rendelkezések) rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

4.

E függelék alkalmazásában a kedvtelésből tartott állatok az Európai Közösség tagállamai és Svájc közötti, nem kereskedelmi célú mozgása tekintetében a 998/2003/EK rendelet II. fejezetének (A tagállamok közötti mozgásra vonatkozó rendelkezések) rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni.”

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

1

(2)  HL L 31., 2005.2.4., 61. o.

2

(3)  HL L 312., 2003.11.27., 1. o.

3

---

II. MELLÉKLET

A 11. melléklet 3. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„3. függelék

ÉLŐ ÁLLATOK, AZOK SPERMÁJÁNAK, PETESEJTJEINEK ÉS EMBIÓINAK BEHOZATALA HARMADIK ORSZÁGOKBÓL

I.   Közösségi jogszabályok (1)

A.   Patások a lófélék kivételével

A Tanács 2004. április 26-i 2004/68/EK irányelve az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 139., 2004.4.30., 320 o.).

B.   Lófélék

A Tanács 1990. június 26-i 90/426/EGK irányelve a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 42. o.).

C.   Baromfi és keltetőtojás

A Tanács 1990. október 15-i 90/539/EGK irányelve a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állategészségügyi feltételekről (HL L 303., 1990.10.31., 6. o.).

D.   Tenyésztett víziállatok

A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.).

E.   Szarvasmarha-embriók

A Tanács 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK irányelve a szarvasmarhaféle háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről (HL L 302., 1989.10.19., 1. o.).

F.   Szarvasmarhasperma

A Tanács 1988. június 14-i 88/407/EGK irányelve a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról s (HL L 194., 1988.7.22., 10.o.).

G.   Sertéssperma

A Tanács 1990. június 26-i 90/429/EGK irányelve a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62.o.).

H.   Más élő állat

| 1. | A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.). |
| --- | --- |

1.

A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 998/2003/EK rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 998/2003/EK rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 146., 2003.6.13., 1. o.).

I.   Egyéb egyedi rendelkezések

| 1. | A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.). |
| --- | --- |

1.

A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.).

| 2. | A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.). |
| --- | --- |

2.

A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

II.   Svájci jogszabályok (2)

| 1. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 5. | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (RS 916.443.14).

| 6. | Az állatgyógyászati készítményekről szóló, 2004. augusztus 18-i rendelet (OMédV), (RS 812.212.27); |
| --- | --- |

6.

Az állatgyógyászati készítményekről szóló, 2004. augusztus 18-i rendelet (OMédV), (RS 812.212.27);

| 7. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

7.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472).

III.   Végrehajtási szabályok

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az e függelék I. pontjában szereplő vonatkozó behozatali feltételeket, a végrehajtási intézkedéseket és azon létesítmények jegyzékét, ahonnan a megfelelő behozatalokat engedélyezik, a Közösség tagállamaival egy időben alkalmazza. E kötelezettségvállalás elfogadásuk időpontjára tekintet nélkül minden vonatkozó jogi aktusra alkalmazandó.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal és a Közösség tagállamai kölcsönösen értesítik egymást a kétoldalúan bevezetett, közösségi szinten nem harmonizált egyedi behozatali feltételekről.

E melléklet alkalmazásában Svájc esetében a zürichi állatkert elismerten megfelel a 92/65/EGK irányelv C. mellékletében meghatározott feltételeknek, mint engedélyezett állomás.”.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

1

(2)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

2

---

III. MELLÉKLET

A 11. melléklet 4. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„4. függelék

ÁLLATTENYÉSZTÉSI TECHNIKA, A HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATALT IS BELEÉRTVE

A.   Jogszabályok (1)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A Tanács 1977. július 25-i 77/506/EGK tanácsi irányelve a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól (HL L 206., 1977.8.12., 8.o.).
  A Tanács 1988. december 19-i 88/661/EGK tanácsi irányelve a tenyészsertésekre alkalmazandó állattenyésztés-technológiai előírásokról (HL L 382., 1988.12.31., 36.o.).
  A Tanács 1987. június 18-i 87/328/EGK irányelve a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatainak tenyésztés céljára történő engedélyezéséről (HL L 167., 1987.6.26., 54. o.).
  A Tanács 1988. június 14-ei 88/407/EGK irányelve a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 194., 1988.7.22., 10.o.).
  A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).
  A Tanács 1990. március 5-i 90/118/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészsertések tenyésztésének jóváhagyásáról (HL L 71., 1990.3.17., 34. o.).
  A Tanács 1990. március 5-i 90/119/EGK irányelve a tenyésztési célú hibrid tenyészsertésekről (HL L 71., 1990.3.17., 36. o.).
  A Tanács 1990. június 26-i 90/427/EGK irányelve a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 55. o.).
  A Tanács 1990. június 26-i 90/428/EGK irányelve a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételeinek megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 60. o.).
  A Tanács 1991. március 25-i 91/174/EGK irányelve a fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények megállapításáról, valamint a 77/504/EGK és 90/425/EGK irányelv módosításáról (HL L 85., 1991.4.5., 37.o.).
  A Tanács 1994. június 23-i 94/28/EK irányelve a harmadik országokból származó állatok, azok spermája, petesejtjei és embriói behozatalára alkalmazandó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekre vonatkozó elvek megállapításáról és a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról (HL L 178., 1994.7.12., 66.o.). | Az állattenyésztésről szóló 2007. november 14-i rendelet (RS 916.310). |

Közösség

Svájc

A Tanács 1977. július 25-i 77/506/EGK tanácsi irányelve a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól (HL L 206., 1977.8.12., 8.o.).

A Tanács 1988. december 19-i 88/661/EGK tanácsi irányelve a tenyészsertésekre alkalmazandó állattenyésztés-technológiai előírásokról (HL L 382., 1988.12.31., 36.o.).

A Tanács 1987. június 18-i 87/328/EGK irányelve a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatainak tenyésztés céljára történő engedélyezéséről (HL L 167., 1987.6.26., 54. o.).

A Tanács 1988. június 14-ei 88/407/EGK irányelve a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 194., 1988.7.22., 10.o.).

A Tanács 1989. május 30-i 89/361/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészjuhokról és tenyészkecskékről (HL L 153., 1989.6.6., 30. o.).

A Tanács 1990. március 5-i 90/118/EGK irányelve a fajtatiszta tenyészsertések tenyésztésének jóváhagyásáról (HL L 71., 1990.3.17., 34. o.).

A Tanács 1990. március 5-i 90/119/EGK irányelve a tenyésztési célú hibrid tenyészsertésekről (HL L 71., 1990.3.17., 36. o.).

A Tanács 1990. június 26-i 90/427/EGK irányelve a lófélék Közösségen belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekről (HL L 224., 1990.8.18., 55. o.).

A Tanács 1990. június 26-i 90/428/EGK irányelve a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételeinek megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 60. o.).

A Tanács 1991. március 25-i 91/174/EGK irányelve a fajtatiszta állatok forgalmazására vonatkozó tenyésztéstechnikai és származási követelmények megállapításáról, valamint a 77/504/EGK és 90/425/EGK irányelv módosításáról (HL L 85., 1991.4.5., 37.o.).

A Tanács 1994. június 23-i 94/28/EK irányelve a harmadik országokból származó állatok, azok spermája, petesejtjei és embriói behozatalára alkalmazandó tenyésztéstechnikai és származástani feltételekre vonatkozó elvek megállapításáról és a szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatairól szóló 77/504/EGK irányelv módosításáról (HL L 178., 1994.7.12., 66.o.).

Az állattenyésztésről szóló 2007. november 14-i rendelet (RS 916.310).

B.   Végrehajtási szabályok

E függelék alkalmazásában a Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben az élő állatok és az állati termékek forgalmára ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a Közösség tagállamai közötti kereskedelemben.

Az 5. és 6. függelék állattenyésztés-technikai ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül, a svájci hatóságok vállalják annak biztosítását, hogy Svájc a behozatalaira ugyanazokat a rendelkezéseket alkalmazza, mint a 94/28/EK tanácsi irányelvben foglaltak.

Ha nehézségek merülnek fel, az ügyet bármelyik Szerződő Fél kezdeményezésére az állat-egészségügyi vegyesbizottság elé kell utalni.”.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

1

---

IV. MELLÉKLET

A 11. melléklet 5. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„5. függelék

ÉLŐ ÁLLATOK, SPERMA, PETESEJT ÉS EMBRIÓ: HATÁRELLENŐRZÉSEK ÉS ELLENŐRZÉSI DÍJAK

I.   FEJEZET

Általános rendelkezések – a TRACES-rendszer

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A Bizottság 2004. március 30-i 2004/292/EK határozata a Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 094., 2004.3.31., 63. o.). | 1. | A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40); |

Közösség

Svájc

A Bizottság 2004. március 30-i 2004/292/EK határozata a Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 094., 2004.3.31., 63. o.).

1.

A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40);

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401); |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401);

| 3. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

3.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 4. | A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITA), (916.443.12); |
| --- | --- |

4.

A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITA), (916.443.12);

| 5. | A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA) (916.443.13); |
| --- | --- |

5.

A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA) (916.443.13);

| 6. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

6.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 7. | A kedvtelésből tartott állatok behozatalára vonatkozó 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

7.

A kedvtelésből tartott állatok behozatalára vonatkozó 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14).

B.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

A 2004/292/EK bizottsági határozattal összhangban az Európai Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal együttműködve bevonja Svájcot a TRACES számítógépes rendszerbe.

Ha szükséges, az átmeneti és kiegészítő intézkedéseket az állat-egészségügyi vegyesbizottság határozza meg.

II.   FEJEZET

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben alkalmazandó állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai ellenőrzések

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben alkalmazandó állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai ellenőrzéseket az alábbi jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően kell elvégezni:

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.). |

Közösség

Svájc

1.

A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.).

| 2. | A Tanács 1990. június 26-i 90/425/EGK irányelve egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről (HL L 224., 1990.8.18., 29. o.). |
| --- | --- |

2.

A Tanács 1990. június 26-i 90/425/EGK irányelve egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről (HL L 224., 1990.8.18., 29. o.).

| 1. | A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke; |
| --- | --- |

1.

A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke;

| 2. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

3.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 4. | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

4.

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14);

| 5. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472).

B.   ÁLTALÁNOS VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

A 90/425/EGK irányelv 8. cikkében foglalt esetekben a rendeltetési hely illetékes hatóságai haladéktalanul felveszik a kapcsolatot a küldő hely illetékes hatóságaival. A hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, és az elvégzett ellenőrzésről, az ügyben hozott határozatokról és azok indokolásáról értesítik a küldő hely illetékes hatóságát, valamint a Bizottságot.

A 89/608/EGK irányelv 10., 11. és 16. cikkében és a 90/425/EGK irányelv 9. és 22. cikkében előírt rendelkezések végrehajtása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

C.   A HATÁR MENTI TERÜLETEKEN LEGELTETETT ÁLLATOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | Fogalommeghatározások: | Legeltetés: a Közösség valamely tagállama vagy Svájc felé szállított állatoknak a határsáv mindkét oldalán 10 km-re korlátozódó határ menti területre történő váltakozó legeltetése. Ennek a távolságnak a megnövelését az Európai Közösség és Svájc határainak mindkét oldalán különösen indokolt és megfelelően igazolt körülmények esetén az illetékes hatóságok engedélyezhetik. |
| --- | --- | --- |

1.

Fogalommeghatározások:

Legeltetés: a Közösség valamely tagállama vagy Svájc felé szállított állatoknak a határsáv mindkét oldalán 10 km-re korlátozódó határ menti területre történő váltakozó legeltetése. Ennek a távolságnak a megnövelését az Európai Közösség és Svájc határainak mindkét oldalán különösen indokolt és megfelelően igazolt körülmények esetén az illetékes hatóságok engedélyezhetik.

| | Napi legeltetés: olyan legeltetés, amely során az állatok minden nap végén visszatérnek a Közösség egyik tagállamában vagy Svájcban található származási gazdaságukba. |
| --- | --- |

Napi legeltetés: olyan legeltetés, amely során az állatok minden nap végén visszatérnek a Közösség egyik tagállamában vagy Svájcban található származási gazdaságukba.

| 2. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti legeltetésre a szarvasmarhafélék hegyvidéki területen található nyári legelőre való áthelyezésére alkalmazandó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 20-i 2001/672/EK bizottsági határozatot (HL L 235., 2001.9.4., 23.o.) kell értelemszerűen alkalmazni. E mellékletben azonban a 2001/672/EK határozat 1. cikkét a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:






  — | a május 1. és október 15. közötti időszakra való hivatkozás helyébe a »naptári év« szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti legeltetésre a szarvasmarhafélék hegyvidéki területen található nyári legelőre való áthelyezésére alkalmazandó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 20-i 2001/672/EK bizottsági határozatot (HL L 235., 2001.9.4., 23.o.) kell értelemszerűen alkalmazni. E mellékletben azonban a 2001/672/EK határozat 1. cikkét a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:

—

a május 1. és október 15. közötti időszakra való hivatkozás helyébe a »naptári év« szöveg lép;

| — | Svájc vonatkozásában az 1. cikkben megállapított és a mellékletben említett részek a következők:






  — | SVÁJC |
| --- | --- | --- |

—

Svájc vonatkozásában az 1. cikkben megállapított és a mellékletben említett részek a következők:

—

SVÁJC

| — | ZÜRICH KANTON |
| --- | --- |

—

ZÜRICH KANTON

| — | BERN/BERNE KANTON |
| --- | --- |

—

BERN/BERNE KANTON

| — | LUZERNE KANTON |
| --- | --- |

—

LUZERNE KANTON

| — | URI KANTON |
| --- | --- |

—

URI KANTON

| — | SCHWYZ KANTON |
| --- | --- |

—

SCHWYZ KANTON

| — | OBWALDEN KANTON |
| --- | --- |

—

OBWALDEN KANTON

| — | NIDWALDEN KANTON |
| --- | --- |

—

NIDWALDEN KANTON

| — | GLARUS KANTON |
| --- | --- |

—

GLARUS KANTON

| — | ZUG KANTON |
| --- | --- |

—

ZUG KANTON

| — | FRIBOURG KANTON |
| --- | --- |

—

FRIBOURG KANTON

| — | SOLOTHURN KANTON |
| --- | --- |

—

SOLOTHURN KANTON

| — | BASEL VÁROSI KANTON |
| --- | --- |

—

BASEL VÁROSI KANTON

| — | BASEL VIDÉKE KANTON |
| --- | --- |

—

BASEL VIDÉKE KANTON

| — | SCHAFFHAUSEN KANTON |
| --- | --- |

—

SCHAFFHAUSEN KANTON

| — | KÜLSŐ APPENZELL RHODES-KANTON |
| --- | --- |

—

KÜLSŐ APPENZELL RHODES-KANTON

| — | BELSŐ APPENZELL RHODES-KANTON |
| --- | --- |

—

BELSŐ APPENZELL RHODES-KANTON

| — | SANKT GALLEN KANTON |
| --- | --- |

—

SANKT GALLEN KANTON

| — | GRAUBÜNDEN KANTON |
| --- | --- |

—

GRAUBÜNDEN KANTON

| — | AARGAU KANTON |
| --- | --- |

—

AARGAU KANTON

| — | THURGAU KANTON |
| --- | --- |

—

THURGAU KANTON

| — | TICINO KANTON |
| --- | --- |

—

TICINO KANTON

| — | VAUD KANTON |
| --- | --- |

—

VAUD KANTON

| — | VALAIS KANTON |
| --- | --- |

—

VALAIS KANTON

| — | NEUCHÂTEL KANTON |
| --- | --- |

—

NEUCHÂTEL KANTON

| — | GENF KANTON |
| --- | --- |

—

GENF KANTON

| — | JURA KANTON |
| --- | --- |

—

JURA KANTON

A járványos állatbetegségekről szóló, 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 7. cikke (nyilvántartás), valamint az állatok mozgására vonatkozó adatbankról szóló, 2005. november 23-i rendelet (RS 916.404), és különösen annak 2. szakasza (az adatbank tartalma) szerint, Svájc valamennyi legelőt külön nyilvántartási kóddal jelöl, amelyet a szarvasmarhafélékre vonatkozó országos adatbanknak nyilván kell tartania.

| 3. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti határ menti legeltetéshez a küldő ország hatósági állatorvosa:






  a) | a 90/425/EGK irányelv 20. cikkében előírt, az állat-egészségügyi hatóságokat összekötő számítógépes hálózaton keresztül a bizonyítvány kiállításának napján, és legkésőbb az állatok érkezése előtt 24 órával értesíti a rendeltetési ország azon illetékes hatóságát, amelynek az állatokat küldték (helyi állatorvosi egység) az állatok útnak indításáról; |
| --- | --- | --- |

3.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti határ menti legeltetéshez a küldő ország hatósági állatorvosa:

a)

a 90/425/EGK irányelv 20. cikkében előírt, az állat-egészségügyi hatóságokat összekötő számítógépes hálózaton keresztül a bizonyítvány kiállításának napján, és legkésőbb az állatok érkezése előtt 24 órával értesíti a rendeltetési ország azon illetékes hatóságát, amelynek az állatokat küldték (helyi állatorvosi egység) az állatok útnak indításáról;

| b) | a legelőre hajtásuk előtti 48 órán belül megvizsgálja az állatokat; az állatokat az előírásoknak megfelelően azonosítani kell; |
| --- | --- |

b)

a legelőre hajtásuk előtti 48 órán belül megvizsgálja az állatokat; az állatokat az előírásoknak megfelelően azonosítani kell;

| c) | a 9. pontban meghatározott mintának megfelelő bizonyítványt állít ki. |
| --- | --- |

c)

a 9. pontban meghatározott mintának megfelelő bizonyítványt állít ki.

| 4. | Az állatok a legeltetés egész ideje alatt vámfelügyelet alatt maradnak. |
| --- | --- |

4.

Az állatok a legeltetés egész ideje alatt vámfelügyelet alatt maradnak.

| 5. | Az állattartó:






  a) | írásbeli nyilatkozatot tesz, amelyben vállalja, hogy elismer, és figyelembe vesz a melléklet alapján tett minden intézkedést, valamint a helyi szinten bevezetett minden egyéb intézkedést, a Közösségből vagy Svájcból származó többi állattartóhoz hasonlóan; |
| --- | --- | --- |

5.

Az állattartó:

a)

írásbeli nyilatkozatot tesz, amelyben vállalja, hogy elismer, és figyelembe vesz a melléklet alapján tett minden intézkedést, valamint a helyi szinten bevezetett minden egyéb intézkedést, a Közösségből vagy Svájcból származó többi állattartóhoz hasonlóan;

| b) | megfizeti a mellékletben előírt ellenőrzések költségeit; |
| --- | --- |

b)

megfizeti a mellékletben előírt ellenőrzések költségeit;

| c) | teljes mértékben együttműködik a küldő vagy a rendeltetési ország hatóságai által előírt vám- vagy állatorvosi ellenőrzésre vonatkozó intézkedések végrehajtásában. |
| --- | --- |

c)

teljes mértékben együttműködik a küldő vagy a rendeltetési ország hatóságai által előírt vám- vagy állatorvosi ellenőrzésre vonatkozó intézkedések végrehajtásában.

| 6. | A legeltetési időszak végén vagy azt megelőzően hazatérő állatok távozásakor a rendeltetési ország hatósági állatorvosa:






  a) | a 90/425/EGK irányelv 20. cikkében meghatározott, az állat-egészségügyi hatóságokat összekötő számítógépes hálózaton keresztül a bizonyítvány kiállításának napján, és legkésőbb az állatok érkezése előtt 24 órával értesíti a rendeltetési ország azon illetékes hatóságát, amelynek az állatokat küldték (helyi állatorvosi egység) az állatok útnak indításáról; |
| --- | --- | --- |

6.

A legeltetési időszak végén vagy azt megelőzően hazatérő állatok távozásakor a rendeltetési ország hatósági állatorvosa:

a)

a 90/425/EGK irányelv 20. cikkében meghatározott, az állat-egészségügyi hatóságokat összekötő számítógépes hálózaton keresztül a bizonyítvány kiállításának napján, és legkésőbb az állatok érkezése előtt 24 órával értesíti a rendeltetési ország azon illetékes hatóságát, amelynek az állatokat küldték (helyi állatorvosi egység) az állatok útnak indításáról;

| b) | a legelőre hajtásuk előtti 48 órán belül megvizsgálja az állatokat; az állatokat az előírásoknak megfelelően azonosítani kell; |
| --- | --- |

b)

a legelőre hajtásuk előtti 48 órán belül megvizsgálja az állatokat; az állatokat az előírásoknak megfelelően azonosítani kell;

| c) | a 9. pontban meghatározott mintának megfelelő bizonyítványt állít ki. |
| --- | --- |

c)

a 9. pontban meghatározott mintának megfelelő bizonyítványt állít ki.

| 7. | Betegségek jelentkezése esetén az illetékes állat-egészségügyi hatóságok közös megegyezéssel megfelelő intézkedéseket hoznak. A hatóságok megfontolják az esetleges költségek fedezésének lehetőségeit. Ha szükséges, az ügyet az állat-egészségügyi vegyesbizottság elé utalják. |
| --- | --- |

7.

Betegségek jelentkezése esetén az illetékes állat-egészségügyi hatóságok közös megegyezéssel megfelelő intézkedéseket hoznak. A hatóságok megfontolják az esetleges költségek fedezésének lehetőségeit. Ha szükséges, az ügyet az állat-egészségügyi vegyesbizottság elé utalják.

| 8. | A legeltetésre vonatkozó, az 1–7. pontban foglalt szabályoktól eltérve, a Közösség és Svájc közötti napi határ menti legeltetés esetében:






  a) | az állatok nem kerülhetnek érintkezésbe másik gazdaságból származó állatokkal; |
| --- | --- | --- |

8.

A legeltetésre vonatkozó, az 1–7. pontban foglalt szabályoktól eltérve, a Közösség és Svájc közötti napi határ menti legeltetés esetében:

a)

az állatok nem kerülhetnek érintkezésbe másik gazdaságból származó állatokkal;

| b) | az állattartó vállalja, hogy értesíti az illetékes állatorvosi hatóságot, ha az állatok másik gazdaságból származó állatokkal érintkezésbe kerültek; |
| --- | --- |

b)

az állattartó vállalja, hogy értesíti az illetékes állatorvosi hatóságot, ha az állatok másik gazdaságból származó állatokkal érintkezésbe kerültek;

| c) | a lenti 9. pontban megállapított egészségügyi bizonyítványt minden naptári évben, az állatok első ízben történő bevezetésekor a Közösségbe vagy Svájcba, be kell mutatni az illetékes hatósági állatorvosnak. Az egészségügyi bizonyítványt az illetékes hatósági állatorvosoknak azok kérésére be kell mutatni; |
| --- | --- |

c)

a lenti 9. pontban megállapított egészségügyi bizonyítványt minden naptári évben, az állatok első ízben történő bevezetésekor a Közösségbe vagy Svájcba, be kell mutatni az illetékes hatósági állatorvosnak. Az egészségügyi bizonyítványt az illetékes hatósági állatorvosoknak azok kérésére be kell mutatni;

| d) | a fenti 2. és a 3. pont kizárólag az állatoknak a Közösségbe illetve Svájcba történő, egy-egy naptári éven belüli legelső elküldésekor alkalmazandó; |
| --- | --- |

d)

a fenti 2. és a 3. pont kizárólag az állatoknak a Közösségbe illetve Svájcba történő, egy-egy naptári éven belüli legelső elküldésekor alkalmazandó;

| e) | a 6. pont rendelkezései nem alkalmazandók; |
| --- | --- |

e)

a 6. pont rendelkezései nem alkalmazandók;

| f) | az állattartó vállalja, hogy az illetékes hatósági állatorvost értesíti a legeltetési időszak végéről. |
| --- | --- |

f)

az állattartó vállalja, hogy az illetékes hatósági állatorvost értesíti a legeltetési időszak végéről.

| 9. | Egészségügyi bizonyítványminta a szarvasmarhafélék határ menti területen történő legeltetéséhez, valamint napi legeltetéséhez, és a határ menti területen történő legeltetésből való hazatérésükhöz:
  Egészségügyi bizonyítványminta a szarvasmarhafélék határ menti területen történő legeltetéséhez, valamint napi legeltetéséhez, és a határ menti területen történő legeltetésből való hazatérésükhöz |
| --- | --- |

9.

Egészségügyi bizonyítványminta a szarvasmarhafélék határ menti területen történő legeltetéséhez, valamint napi legeltetéséhez, és a határ menti területen történő legeltetésből való hazatérésükhöz:

Egészségügyi bizonyítványminta a szarvasmarhafélék határ menti területen történő legeltetéséhez, valamint napi legeltetéséhez, és a határ menti területen történő legeltetésből való hazatérésükhöz

Image

Image

Image

III.   FEJEZET

A Közösség és Svájc közötti kereskedelem feltételei

A.   JOGSZABÁLYOK

Az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról szóló, 2004. március 30-i 599/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 94., 2004.3.31., 44.o.) összhangban, az élő állatoknak, azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak, a Közösség és Svájc közötti kereskedelmére és a szarvasmarhafélék határ menti legeltetésére az e mellékletben megállapított és a TRACES-rendszerben rendelkezésre álló egészségügyi bizonyítványokat kell alkalmazni.

IV.   FEJEZET

A harmadik országokból származó behozatalokra alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzések

A.   JOGSZABÁLYOK (2)

A harmadik országokból származó behozatal ellenőrzését a következő jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően kell elvégezni:

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Bizottság 2004. február 18-i 282/2004/EK rendelete harmadik országokból a Közösségbe beléptetett állatok bejelentésére és állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó okmány bevezetéséről (HL L 49., 2004.2.19., 11. o.); |

Közösség

Svájc

1.

A Bizottság 2004. február 18-i 282/2004/EK rendelete harmadik országokból a Közösségbe beléptetett állatok bejelentésére és állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó okmány bevezetéséről (HL L 49., 2004.2.19., 11. o.);

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.); |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.);

| 3. | A Tanács 1991. július 15-i 91/496/EGK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.); |
| --- | --- |

3.

A Tanács 1991. július 15-i 91/496/EGK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról (HL L 268., 1991.9.24., 56. o.);

| 4. | A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről s (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.); |
| --- | --- |

4.

A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről s (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.);

| 5. | A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.); |
| --- | --- |

5.

A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.);

| 6. | A Bizottság 1997. november 12-i 97/794/EK határozata a 91/496/EGK tanácsi irányelvnek a harmadik országból behozandó állatok állatorvosi vizsgálata tekintetében történő alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról (HL L 323., 1997.11.26., 31. o.). |
| --- | --- |

6.

A Bizottság 1997. november 12-i 97/794/EK határozata a 91/496/EGK tanácsi irányelvnek a harmadik országból behozandó állatok állatorvosi vizsgálata tekintetében történő alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról (HL L 323., 1997.11.26., 31. o.).

| 1. | Az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről szóló 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

Az állatok és állati termékek behozataláról, továbbításáról és kiviteléről szóló 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló 2007. április 18-i rendelet (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

A harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló 2007. április 18-i rendelet (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | A harmadik országokból származó állati termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

A harmadik országokból származó állati termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 5. | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14).

| 6. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472); |
| --- | --- |

6.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472);

| 7. | Az állatgyógyászati készítményekről 2004. augusztus 18-i rendelet (OMédV), (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

7.

Az állatgyógyászati készítményekről 2004. augusztus 18-i rendelet (OMédV), (RS 812.212.27).

B.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| 1. | A 91/496/EGK irányelv 6. cikkének alkalmazásában az élő állatok állat-egészségügyi ellenőrzéséért felelős tagállami állat-egészségügyi határállomások a harmadik országból behozott állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások jegyzékének összeállításáról, valamint a Bizottság szakértői által végzendő ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályok naprakésszé tételéről szóló, 2001. december 7-i 2001/881/EK bizottsági határozat mellékletében szerepelnek. |
| --- | --- |

1.

A 91/496/EGK irányelv 6. cikkének alkalmazásában az élő állatok állat-egészségügyi ellenőrzéséért felelős tagállami állat-egészségügyi határállomások a harmadik országból behozott állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások jegyzékének összeállításáról, valamint a Bizottság szakértői által végzendő ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályok naprakésszé tételéről szóló, 2001. december 7-i 2001/881/EK bizottsági határozat mellékletében szerepelnek.

| 2. | A 91/496/EGK irányelv 6. cikkének alkalmazásában a svájci állat-egészségügyi határállomások a következők:









  Név | TRACES-kód | Típus | Vizsgálati központ | Jóváhagyás típusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürichi repülőtér | CHZRH4 | A | 3. sz. központ | O – Egyéb állatok (ideértve az állatkerti állatokat) (3) |
| Genfi repülőtér | CHGVA4 | A | 2. sz. központ | O – Egyéb állatok (ideértve az állatkerti állatokat) (3) |

2.

A 91/496/EGK irányelv 6. cikkének alkalmazásában a svájci állat-egészségügyi határállomások a következők:

Név

TRACES-kód

Típus

Vizsgálati központ

Jóváhagyás típusa

Zürichi repülőtér

CHZRH4

A

3. sz. központ

O – Egyéb állatok (ideértve az állatkerti állatokat) (3)

Genfi repülőtér

CHGVA4

A

2. sz. központ

O – Egyéb állatok (ideértve az állatkerti állatokat) (3)

Az állat-egészségügyi határállomások, a vizsgálati központok és a jóváhagyástípusok jegyzékének utólagos módosításai az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartoznak.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 91/496/EGK irányelv 19. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| 3. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az e melléklet 3. függelékében szereplő behozatali feltételeket és végrehajtási intézkedéseket alkalmazza a Közösség tagállamaival egy időben.
  A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.
  A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal és a Közösség tagállamai kölcsönösen értesítik egymást a kétoldalúan bevezetett, közösségi szinten nem harmonizált egyedi behozatali feltételekről. |
| --- | --- |

3.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az e melléklet 3. függelékében szereplő behozatali feltételeket és végrehajtási intézkedéseket alkalmazza a Közösség tagállamaival egy időben.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal és a Közösség tagállamai kölcsönösen értesítik egymást a kétoldalúan bevezetett, közösségi szinten nem harmonizált egyedi behozatali feltételekről.

| 4. | Az 1. pontban említett tagállami állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, Svájcba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék IV. fejezetének A. pontjával összhangban végzik. |
| --- | --- |

4.

Az 1. pontban említett tagállami állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, Svájcba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék IV. fejezetének A. pontjával összhangban végzik.

| 5. | A 2. pontban említett svájci állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, a Közösség tagállamaiba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék IV. fejezetének A. pontjával összhangban végzik. |
| --- | --- |

5.

A 2. pontban említett svájci állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, a Közösség tagállamaiba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék IV. fejezetének A. pontjával összhangban végzik.

V.   FEJEZET

Különös rendelkezések

A.   AZ ÁLLATOK AZONOSÍTÁSA

1.   JOGSZABÁLYOK
   (4)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Tanács 1992. november 27-i 92/102/EGK irányelve az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 355., 1992.12.5., 32. o.); |

Közösség

Svájc

1.

A Tanács 1992. november 27-i 92/102/EGK irányelve az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 355., 1992.12.5., 32. o.);

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

| 1. | A járványos állatbetegségekről szóló 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 7 – 20. cikkei (nyilvántartás és azonosítás); |
| --- | --- |

1.

A járványos állatbetegségekről szóló 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401), és különösen annak 7 – 20. cikkei (nyilvántartás és azonosítás);

| 2. | Az állatkereskedelmi adatbankról szóló 2005. november 23-i rendelet (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Az állatkereskedelmi adatbankról szóló 2005. november 23-i rendelet (RS 916.404).

2.   KÜLÖNÖS VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| a. | A 92/102/EGK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének, 4. cikke (1) bekezdése a) pontja ötödik albekezdésének és 4. cikk (2) bekezdésének alkalmazása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

a.

A 92/102/EGK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének, 4. cikke (1) bekezdése a) pontja ötödik albekezdésének és 4. cikk (2) bekezdésének alkalmazása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

| b. | A sertések, juh- és kecskefélék Svájcon belüli szállítására az 5. cikk (3) bekezdése alkalmazásában az 1999. július 1-jei dátum az irányadó. |
| --- | --- |

b.

A sertések, juh- és kecskefélék Svájcon belüli szállítására az 5. cikk (3) bekezdése alkalmazásában az 1999. július 1-jei dátum az irányadó.

| c. | A 92/102/EGK irányelv 10. cikkének értelmében, elektronikus azonosítási rendszerek kialakítása esetén ezek koordinációja az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

c.

A 92/102/EGK irányelv 10. cikkének értelmében, elektronikus azonosítási rendszerek kialakítása esetén ezek koordinációja az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

B.   ÁLLATVÉDELEM

1.   JOGSZABÁLYOK
   (4)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Tanács 2004. december 22-i 1/2005/EK rendelete az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.); |

Közösség

Svájc

1.

A Tanács 2004. december 22-i 1/2005/EK rendelete az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról (HL L 3., 2005.1.5., 1. o.);

| 2. | A Tanács 1997. június 25-i 1255/97/EK rendelete a megállóhelyekre vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról (HL L 174., 1997.7.2., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

A Tanács 1997. június 25-i 1255/97/EK rendelete a megállóhelyekre vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról (HL L 174., 1997.7.2., 1. o.).

Az állatvédelemről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn) (RS 455.1), és különösen annak 169–176. cikkei.

2.   KÜLÖNÖS VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

| a. | A svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1/2005/EGK rendeletnek a Svájc és a Közösség közötti kereskedelemre és a harmadik országokból származó importra vonatkozó előírásait. |
| --- | --- |

a.

A svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1/2005/EGK rendeletnek a Svájc és a Közösség közötti kereskedelemre és a harmadik országokból származó importra vonatkozó előírásait.

| b. | Az 1/2005/EGK rendelet 26. cikkében foglalt esetekben a kiindulási hely illetékes hatóságai haladéktalanul felveszik a kapcsolatot a küldő hely illetékes hatóságaival. |
| --- | --- |

b.

Az 1/2005/EGK rendelet 26. cikkében foglalt esetekben a kiindulási hely illetékes hatóságai haladéktalanul felveszik a kapcsolatot a küldő hely illetékes hatóságaival.

| c. | A 89/608/EGK irányelv 10., 11. és 16. cikkében előírt rendelkezések végrehajtása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

c.

A 89/608/EGK irányelv 10., 11. és 16. cikkében előírt rendelkezések végrehajtása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

| d. | A helyszíni vizsgálatok végzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen az 1/2005/EK rendelet 28. cikkével és az állatvédelemről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn) (RS 455.1) 208. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

d.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen az 1/2005/EK rendelet 28. cikkével és az állatvédelemről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn) (RS 455.1) 208. cikkével összhangban.

| e. | Az állatvédelemről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn) (RS 455.1) 175. cikke rendelkezéseinek alkalmazásában a szarvasmarhafélék, juhok, kecskék és sertések Svájcon keresztüli tranzitja csak vasúton vagy légi úton történhet. E kérdést az állat-egészségügyi vegyesbizottság vizsgálja. |
| --- | --- |

e.

Az állatvédelemről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn) (RS 455.1) 175. cikke rendelkezéseinek alkalmazásában a szarvasmarhafélék, juhok, kecskék és sertések Svájcon keresztüli tranzitja csak vasúton vagy légi úton történhet. E kérdést az állat-egészségügyi vegyesbizottság vizsgálja.

C.   DÍJAK

| 1. | A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelem során végzett állat-egészségügyi ellenőrzésekre nem lehet díjat kivetni. |
| --- | --- |

1.

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelem során végzett állat-egészségügyi ellenőrzésekre nem lehet díjat kivetni.

| 2. | A harmadik országokból származó behozatalok állat-egészségügyi ellenőrzése tekintetében a svájci hatóságok vállalják, hogy az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) a hatósági ellenőrzésekre kiszabott díjakat szedik be.” |
| --- | --- |

2.

A harmadik országokból származó behozatalok állat-egészségügyi ellenőrzése tekintetében a svájci hatóságok vállalják, hogy az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) a hatósági ellenőrzésekre kiszabott díjakat szedik be.”

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

1

(2)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

2

(3)  Hivatkozással a 2001/881/EK bizottsági határozatban meghatározott jóváhagyási kategóriákra.

3

(4)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

4

---

V. MELLÉKLET

| A. | A 11. melléklet 6. függelékének I. fejezetében szereplő, emberi fogyasztásra szánt állati termékekre vonatkozó különleges feltételek az alábbiak szerint egészülnek ki:






  „(11) | A közösségi jogszabályok és a svájci jogszabályok összehangolásának elismeréséig az Európai Közösségbe irányuló export esetében Svájc biztosítja az alábbi jogi aktusok és az azok végrehajtásáról szóló szabályok betartását:






  — | A Tanács 1988. június 13-i 88/344/EGK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállításánál használt extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 157., 1988.6.24., 28. o.) |
| --- | --- | --- | --- |

A.

A 11. melléklet 6. függelékének I. fejezetében szereplő, emberi fogyasztásra szánt állati termékekre vonatkozó különleges feltételek az alábbiak szerint egészülnek ki:

„(11)

A közösségi jogszabályok és a svájci jogszabályok összehangolásának elismeréséig az Európai Közösségbe irányuló export esetében Svájc biztosítja az alábbi jogi aktusok és az azok végrehajtásáról szóló szabályok betartását:

—

A Tanács 1988. június 13-i 88/344/EGK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállításánál használt extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 157., 1988.6.24., 28. o.)

| — | A Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 184., 1988.7.15., 61. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 184., 1988.7.15., 61. o.)

| — | A Tanács 1988. december 21-i 89/107/EGK irányelve az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 40., 1989.2.11., 27. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1988. december 21-i 89/107/EGK irányelve az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 40., 1989.2.11., 27. o.)

| — | A Tanács 1990. június 26-i 2377/90/EGK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról (HL L 224., 1990.8.18., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1990. június 26-i 2377/90/EGK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról (HL L 224., 1990.8.18., 1. o.)

| — | A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/35/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló, (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/35/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló, (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/36/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/36/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezéken és édesítőszeren kívüli egyéb élelmiszeradalékokról v (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezéken és édesítőszeren kívüli egyéb élelmiszeradalékokról v (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.)

| — | A Bizottság 1995. július 5-i 95/31/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 178., 1995.7.28., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1995. július 5-i 95/31/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 178., 1995.7.28., 1. o.)

| — | A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1996. október 28-i 2232/96/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299., 1996.11.23., 1. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1996. október 28-i 2232/96/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299., 1996.11.23., 1. o.)

| — | A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.)

| — | A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.)

| — | A Bizottság 1996. december 2-i 96/77/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról (HL L 339., 1996.12.30., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1996. december 2-i 96/77/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról (HL L 339., 1996.12.30., 1. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/2/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 66., 1999.3.13., 16. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/2/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 66., 1999.3.13., 16. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/3/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról (HL L 66. 1999.3.13., 24. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/3/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról (HL L 66. 1999.3.13., 24. o.)

| — | A Bizottság 1999. február 23-i 1999/217/EK rendelete a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagok nyilvántartásának elfogadásáról (HL L 84., 1999.3.27., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1999. február 23-i 1999/217/EK rendelete a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagok nyilvántartásának elfogadásáról (HL L 84., 1999.3.27., 1. o.)

| — | A Bizottság 2002. október 23-i 2002/840/EK határozata az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2002. október 23-i 2002/840/EK határozata az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2065/2003/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról (HL L 309., 2003.11.26., 1. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2065/2003/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról (HL L 309., 2003.11.26., 1. o.)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.)

| — | A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.)

| — | A Bizottság 2007. július 26-i 884/2007/EK rendelete az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről (HL L 195., 2007.7.27., 8. o.)”. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2007. július 26-i 884/2007/EK rendelete az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről (HL L 195., 2007.7.27., 8. o.)”.

| B. | A 11. melléklet 6. függelékében szereplő, nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó rész helyébe az alábbi szöveg lép:
  „Nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek







  A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export |
| --- | --- |
| Kereskedelmi feltételek | Egyenértékűség |
| EK szabványok (1) | Svájci szabványok (1) |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.). | Az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről szóló, 2005. november 23-i rendelet (OabCV) (RS 817.190)
  A DFE az állatok levágásának higiéniájáról szóló, 2005. november 23-i rendelete (OhyAb) (RS 817.190.1)
  A járványos állatbetegségekről szóló, 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401)
  Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);
  A állati hulladék ártalmatlanításáról szóló 2004. június 23-i rendelet (OESPA), (RS 916.441.22) | Igen, különleges feltételekkel |

B.

A 11. melléklet 6. függelékében szereplő, nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó rész helyébe az alábbi szöveg lép:

„Nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek

A Közösségből Svájcba irányuló és a Svájcból a Közösségbe irányuló export

Kereskedelmi feltételek

Egyenértékűség

EK szabványok (1)

Svájci szabványok (1)

Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.).

Az állatok vágásáról és a húsok ellenőrzéséről szóló, 2005. november 23-i rendelet (OabCV) (RS 817.190)

A DFE az állatok levágásának higiéniájáról szóló, 2005. november 23-i rendelete (OhyAb) (RS 817.190.1)

A járványos állatbetegségekről szóló, 1995. június 27-i rendelet (OFE) (RS 916.401)

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

A állati hulladék ártalmatlanításáról szóló 2004. június 23-i rendelet (OESPA), (RS 916.441.22)

Igen, különleges feltételekkel

Különleges feltételek

Az 1774/2002/EK rendelet 29. cikke értelmében Svájc az általa importált termékekre a rendelet VII., VIII., X. (bizonyítványok) és XI. (országok) mellékleteiben meghatározott intézkedéseket alkalmazza.

Az 1. és 2. kategóriába tartozó anyagok kereskedelmére az 1774/2002/EK rendelet 8. cikke (2)–(6) bekezdései vonatkoznak.

Az 1774/2002/EK rendelet 7. és 8. cikke szerint a Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a 3. kategóriába tartozó anyagokat a II. melléklet III. fejezetében megállapított termékkísérő okmányok és állat-egészségügyi bizonyítványok kísérik.

Az 1774/2002/EK rendelet III. fejezete szerint Svájc felállítja megfelelő létesítményeinek listáját.

Az 1774/2002/EK rendelet III. fejezete szerint Svájc 2011. július 1-jéig tilalmat vezet be a sertések élelmiszer-hulladékkal való takarmányozására. E kérdést az állat-egészségügyi vegyesbizottság vizsgálja.”.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

---

VI. MELLÉKLET

A 11. melléklet 10. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

„10 függelék

ÁLLATI TERMÉKEK: HATÁRELLENŐRZÉSEK ÉS ELLENŐRZÉSI DÍJAK

I.   FEJEZET

Általános rendelkezések

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| A Bizottság 2004. március 30-i 2004/292/EK határozata a Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 94., 2004.3.31., 63.o.);
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.). | 1. | A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke; |

Közösség

Svájc

A Bizottság 2004. március 30-i 2004/292/EK határozata a Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról (HL L 94., 2004.3.31., 63.o.);

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

1.

A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke;

| 2. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | A DFE az állatok és állati eredetű termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

A DFE az állatok és állati eredetű termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 5. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472).

B.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

1.   A Bizottság 2004/292/EK határozata szerint az Európai Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal együttműködve bevonja Svájcot a TRACES számítógépes rendszerbe.

2.   A Bizottság a Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatallal és a Szövetségi Közegészségügyi Hivatallal együttműködve az állati termékek határról való visszafordításához kapcsolódó rendelkezések tekintetében bevonja Svájcot a 178/2002/EK rendelet 50. cikke által létrehozott sürgősségi riasztórendszerbe.

Amennyiben a Közösség egy határátkelőhelyén visszafordítanak egy tételt, szállítótartályt vagy szállítmányt, a Bizottság haladéktalanul értesíti Svájcot.

Svájc haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben valamelyik határátkelőhelyen közvetlen vagy közvetett egészségügyi kockázat miatt az illetékes hatóság visszafordít egy élelmiszer- vagy takarmánytételt, -szállítótartályt vagy -szállítmányt, és betartja a 178/2002/EK rendelet 52. cikkében szereplő titoktartási szabályokat.

A rendszerben való részvételhez kapcsolódó külön intézkedéseket az állat-egészségügyi vegyesbizottság határozza meg.

II.   FEJEZET

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzések

A.   JOGSZABÁLYOK (2)

A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzéseket az alábbi jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően kell elvégezni:

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.); |

Közösség

Svájc

1.

A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.);

| 2. | A Tanács 1989. december 11-i 89/662/EGK irányelve a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről (HL L 395., 1989.12.30., 13. o.); |
| --- | --- |

2.

A Tanács 1989. december 11-i 89/662/EGK irányelve a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről (HL L 395., 1989.12.30., 13. o.);

| 3. | A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.). |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.).

| 1. | A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke; |
| --- | --- |

1.

A járványos állatbetegségekről szóló 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke;

| 2. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 5. | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14).

| 6. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472).

B.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

A 89/662/EGK irányelv 8. cikkében foglalt esetekben a rendeltetési hely illetékes hatóságai haladéktalanul felveszik a kapcsolatot a küldő hely illetékes hatóságaival. A hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket, és az elvégzett ellenőrzésről, az ügyben hozott határozatokról és azok indokolásáról értesítik a küldő hely illetékes hatóságát, valamint a Bizottságot.

A 89/608/EGK irányelv 10., 11. és 16. cikkében és a 89/662/EGK irányelv 9. és 16. cikkében előírt rendelkezések végrehajtása az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik.

III.   FEJEZET

A harmadik országokból származó behozatalokra alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzések

A.   JOGSZABÁLYOK (3)

A harmadik országokból származó behozatal ellenőrzését a következő jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően kell elvégezni:

| Közösség | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11.o.); |

Közösség

Svájc

1.

A Bizottság 2004. január 22-i 136/2004/EK rendelete a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 21., 2004.1.28., 11.o.);

| 2. | A Bizottság 2004. április 16-i 745/2004/EK rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról (HL L 122., 2004.4.26., 1.o.); |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2004. április 16-i 745/2004/EK rendelete a személyes fogyasztásra szánt állati eredetű termékek behozatalára tekintettel intézkedések megállapításáról (HL L 122., 2004.4.26., 1.o.);

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.); |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.);

| 4. | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány-és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (H L 165., 2004.4.30., 1. o.); |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelete a takarmány-és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (H L 165., 2004.4.30., 1. o.);

| 5. | A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.); |
| --- | --- |

5.

A Tanács 1989. november 21-i 89/608/EGK irányelve az állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről (HL L 351., 1989.12.2., 34. o.);

| 6. | A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon-vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.); |
| --- | --- |

6.

A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon-vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.);

| 7. | ATanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.); |
| --- | --- |

7.

ATanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.);

| 8. | A Tanács 1997. december 18-i 97/78/EK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról (HL L 24., 1998.1.30., 9. o.); |
| --- | --- |

8.

A Tanács 1997. december 18-i 97/78/EK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról (HL L 24., 1998.1.30., 9. o.);

| 9. | A Bizottság 2002. augusztus 12-i 2002/657/EK határozata a 96/23/EK tanácsi irányelvnek az analitikai módszerek elvégzése és az eredmények értelmezése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 221., 2002.8.17., 8. o.); |
| --- | --- |

9.

A Bizottság 2002. augusztus 12-i 2002/657/EK határozata a 96/23/EK tanácsi irányelvnek az analitikai módszerek elvégzése és az eredmények értelmezése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 221., 2002.8.17., 8. o.);

| 10. | A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.); |
| --- | --- |

10.

A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.);

| 11. | A Bizottság 2005. január 11-i 2005/34/EK határozata a harmadik országokból behozott állati eredetű termékekben található egyes szermaradékok vizsgálatára vonatkozó harmonizált szabványok megállapításáról (HL L 16., 2005.1.20., 61. o.). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság 2005. január 11-i 2005/34/EK határozata a harmadik országokból behozott állati eredetű termékekben található egyes szermaradékok vizsgálatára vonatkozó harmonizált szabványok megállapításáról (HL L 16., 2005.1.20., 61. o.).

| 1. | A járványos állatbetegségekről szóló, 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke; |
| --- | --- |

1.

A járványos állatbetegségekről szóló, 1966. július 1-jei törvény (LFE) (RS 916.40), és különösen annak 57. cikke;

| 2. | Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

A DFE az állatok és állati termékek behozatalának ellenőrzéséről szóló, 2007. május 16-i rendelete (az ellenőrzésekről szóló OITE rendelet), (RS 916.443.106);

| 5. | A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

A kedvtelésből tartott állatok behozataláról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OIAC), (RS 916.443.14);

| 6. | A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal által beszedett illetékekről szóló, 1985. október 30-i rendelet (OEVET) (RS 916.472).

| 7. | Az élelmiszerekről szóló, 1992. október 9-i törvény az (LDAl), (RS 817.0); |
| --- | --- |

7.

Az élelmiszerekről szóló, 1992. október 9-i törvény az (LDAl), (RS 817.0);

| 8. | Az élelmiszerekről és a használati tárgyakról szóló, 2005. november 23-i rendelet (ODAIOUs) (RS 817.02); |
| --- | --- |

8.

Az élelmiszerekről és a használati tárgyakról szóló, 2005. november 23-i rendelet (ODAIOUs) (RS 817.02);

| 9. | Az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2005. november 23-i rendelet (RS 817.025.21); |
| --- | --- |

9.

Az élelmiszerekről szóló jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2005. november 23-i rendelet (RS 817.025.21);

| 10. | A DFI az élelmiszerekben lévő idegen anyagokról és összetevőkről szóló, 1995. június 26-i rendelete (OSEC), (RS 817.021.23). |
| --- | --- |

10.

A DFI az élelmiszerekben lévő idegen anyagokról és összetevőkről szóló, 1995. június 26-i rendelete (OSEC), (RS 817.021.23).

B.   VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK

1.   A 97/78/EK irányelv 6. cikkének alkalmazásában a Közösség tagállamainak állat-egészségügyi határállomásai a következők: az állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások és a harmadik országból behozott állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások jegyzékének összeállításáról, valamint a Bizottság szakértői által végzendő ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályok naprakésszé tételéről szóló, 2001. december 7-i 2001/881/EK bizottsági határozat mellékletében szereplő, az állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére engedélyezett állat-egészségügyi határállomások.

2.   A 97/78/EGK irányelv 6. cikkének alkalmazásában a svájci állat-egészségügyi határállomások a következők:

| Név | TRACES-kód | Típus | Vizsgálati központ | Jóváhagyás típusa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürichi repülőtér | CHZRH4 | A | 1. sz. központ | NHC (4) |
| 2. sz. központ | HC(2) (4) |
| Genfi repülőtér | CHGVA4 | A | 1. sz. központ | HC(2), NHC (4) |

Név

TRACES-kód

Típus

Vizsgálati központ

Jóváhagyás típusa

Zürichi repülőtér

CHZRH4

A

1. sz. központ

NHC (4)

2. sz. központ

HC(2) (4)

Genfi repülőtér

CHGVA4

A

1. sz. központ

HC(2), NHC (4)

Az állat-egészségügyi határállomások, a vizsgálati központok és a jóváhagyástípusok jegyzékének utólagos módosításai az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartoznak.

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyesbizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 882/2004/EK irányelv 45. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

IV.   FEJEZET

A Közösség és Svájc közötti kereskedelem állat-egészségügyi és ellenőrzési feltételei

Azokban az ágazatokban, ahol kölcsönösen elismerik az egyenértékűséget, az Európai Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben az állati termékek forgalmára ugyanazok a feltételek vonatkoznak, mint a Közösség tagállamai közötti kereskedelemben. Szükség esetén ezeket a termékeket a közösségi tagállamok közötti kereskedelem céljaira előírt vagy az e mellékletben meghatározott egészségügyi bizonyítványoknak kell kísérniük, amelyek a TRACES rendszerben megtalálhatók.

A többi ágazat esetében továbbra is a 6. függelék II. fejezetében meghatározott állat-egészségügyi feltételek alkalmazandók.

V.   FEJEZET

A harmadik országokból származó behozatal állat-egészségügyi és ellenőrzési feltételei

1.   Közösség – Jogszabályok
   (5)

A.   KÖZEGÉSZSÉGÜGYI SZABÁLYOK

1.   A Tanács 1988. június 13-i 88/344/EGK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállításánál használt extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 157., 1988.6.24., 28. o.).

2.   A Tanács 1988. június 22-i 88/388/EGK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 184., 1988.7.15., 61. o.).

3.   A Tanács 1988. december 21-i 89/107/EGK irányelve az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 40., 1989.2.11., 27. o.).

4.   A Tanács 1990. június 26-i 2377/90/EGK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról (HL L 224., 1990.8.18., 1. o.).

5.   A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

6.   Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/35/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.).

7.   Az Európai Parlament és a Tanács 1994. június 30-i 94/36/EK irányelve az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.).

8.   Az Európai Parlament és a Tanács 1995. február 20-i 95/2/EK irányelve a színezéken és édesítőszeren kívüli egyéb élelmiszeradalékokról (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.).

9.   A Bizottság 1995. július 5-i 95/31/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 178., 1995.7.28., 1. o.).

10.   A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.).

11.   A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról és a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.).

12.   A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.)

13.   Az Európai Parlament és a Tanács 1996. október 28-i 2232/96/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299., 1996.11.23., 1. o.).

14.   A Bizottság 1996. december 2-i 96/77/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó különleges tisztasági követelmények megállapításáról (HL L 339., 1996.12.30., 1. o.).

15.   Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/2/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 66., 1999.3.13., 16. o.).

16.   Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/3/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról (HL L 66. 1999.3.13., 24. o).

17.   A Bizottság 1999. február 23-i 1999/217/EK rendelete a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagok nyilvántartásának elfogadásáról (HL L 84., 1999.3.27., 1. o.).

18.   Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).

19.   A Bizottság 2002. október 23-i 2002/840/EK határozata az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.).

20.   Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 17-i 2160/2003/EK rendelete a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1.o.).

21.   Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2065/2003/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról (HL L 309., 2003.11.26., 1. o.).

22.   Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/41/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.).

23.   Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

24.   Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.6.25., 206. o.)

25.   A Bizottság 2005. január 11-i 2005/34/EK határozata a harmadik országokból behozott állati eredetű termékekben található egyes szermaradékok vizsgálatára vonatkozó harmonizált szabványok megállapításáról (HL L 16., 2005.1.20., 61. o.).

26.   A Bizottság 2006. február 23-i 401/2006/EK rendelete az élelmiszerek mikotoxin-tartalmának hatósági ellenőrzéséhez használandó mintavételi és elemzési módszerek megállapításáról (HL L 70., 2006.3.9., 12. o.)

27.   A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.)

28.   A Bizottság 2006. december 19-i 1883/2006/EK rendelet egyes élelmiszerek dioxin- és dioxinszerű PCB-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 364., 2006.12.20., 32. o.)

29.   A Bizottság 2007. március 28-i 333/2007/EK rendelete az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen vegyületben lévő ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról (HL L 88., 2007.3.29., 29. o.)

30.   A Bizottság 2007. július 26-i 884/2007/EK rendelete az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről (HL L 195., 2007.7.27., 8. o.).

B.   ÁLLAT-EGÉSZÉGÜGYI SZABÁLYOK

1.   A Tanács 1992. december 17-i 92/118/EGK irányelve a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 62., 1993.3.15., 49. o.).

2.   Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.).

3.   Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról (HL L 273., 2002.10.10., 1. o.,

4.   A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.).

5.   A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.).

C.   EGYÉB KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK* (6)

1.   Ideiglenes megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti kereskedelemről és vámunióról – közös nyilatkozat – a Közösség nyilatkozata (HL L 359., 1992.12.9., 14. o.).

2.   A Tanács és a Bizottság 1993. december 13-i 94/1/EK határozata az Európai Közösségek, azok tagállamai, valamint az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség között az Európai Gazdasági Térségről létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 1., 1994.1.3., 1. o.).

3.   A Tanács 1996. december 17-i 97/132/EK határozata az Európai Közösség és Új-Zéland közötti, az élő állatok és az állati termékek kereskedelme esetében alkalmazandó állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 57., 1997.2.26., 4. o.).

4.   A Tanács 1997. február 17-i 97/345/EK határozata az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás állatorvosi kérdések tekintetében történő kiegészítéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 148., 1997.6.6., 15. o.).

5.   A Tanács 1998. március 16-i 98/258/EK határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az élő állatok és az állati termékek kereskedelme esetében alkalmazandó, a közegészségügy és az állategészségügy védelmére irányuló állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 118., 1998.4.21., 1. o.).

6.   A Tanács 1998. június 29-i 98/504/EK határozata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Mexikói Egyesült Államok között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás megkötéséről (HL L 226., 1998.1.13., 24. o.).

7.   A Tanács 1998. december 14-i 1999/201/EK határozata az Európai Közösség és Kanada kormánya között létrejött, az élő állatok és állati termékek kereskedelmével kapcsolatos köz- és állategészségügyi védelemre vonatkozó állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 71., 1999.3.18., 1. o.).

8.   A Tanács 1999. november 15-i 1999/778/EK határozata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer-szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás állatorvosi kérdések tekintetében történő kiegészítéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 305., 1999.11.30., 25. o.).

9.   Az 1999/1130/EK jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösség, valamint másrészről Dánia Kormánya és a Feröer-szigetek Helyi Kormánya között létrejött megállapodás állat-egészségügyi kérdések tekintetében való kiegészítéséről (HL L 305., 1999.11.30., 26. o.).

10.   A Tanács 2002. november 18-i 2002/979/EK határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról (HL L 352., 2002.12.30., 1. o.).

2.   Svájc – Jogszabályok
   (7)

A.   Az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITE), (RS 916.443.10);

B.   A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA);

3.   Végrehajtási szabályok

A.   A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal az e függelék I. pontjában szereplő vonatkozó behozatali feltételeket, a végrehajtási intézkedéseket és azon létesítmények jegyzékét, ahonnan a megfelelő behozatalokat engedélyezik, a Közösség tagállamaival egy időben alkalmazza. E kötelezettségvállalás elfogadásuk időpontjára tekintet nélkül minden vonatkozó jogi aktusra alkalmazandó.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal szigorúbb intézkedéseket is elfogadhat, és további garanciákat kérhet. Az állat-egészségügyi vegyesbizottság konzultációkat tart a megfelelő megoldás megtalálása érdekében.

A Szövetségi Állat-egészségügyi Hivatal és a Közösség tagállamai kölcsönösen értesítik egymást a kétoldalúan bevezetett, közösségi szinten nem harmonizált egyedi behozatali feltételekről.

B.   Az e függelék III. fejezete B.1. pontjában említett tagállami állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, Svájcba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék III. fejezetének A. pontjával összhangban végzik.

C.   Az e függelék III. fejezete B.2. pontjában említett svájci állat-egészségügyi határállomások a harmadik országokból származó, a Közösség tagállamaiba irányuló behozatalok ellenőrzését az e függelék III. fejezetének A. pontjában előírt rendelkezéseknek megfelelően végzik.

D.   A harmadik országokból származó állati eredetű termékek légi úton történő behozataláról és tranzitjáról szóló, 2007. április 18-i rendelet (OITPA), (RS 916.443.13) rendelkezéseinek alkalmazásában Svájc fenntartja annak lehetőségét, hogy esetlegesen hormonális növekedésserkentőkkel kezelt szarvasmarhából származó húst importál. Az ilyen húsok Közösségbe történő exportja tilos. Svájc ezen felül:

| — | az ilyen húsok felhasználását kizárólag a fogyasztóknak történő közvetlen, kiskereskedelmi létesítmények útján, megfelelő címkézési követelményeknek alávetett értékesítésre történő felhasználásra korlátozza; |
| --- | --- |

—

az ilyen húsok felhasználását kizárólag a fogyasztóknak történő közvetlen, kiskereskedelmi létesítmények útján, megfelelő címkézési követelményeknek alávetett értékesítésre történő felhasználásra korlátozza;

| — | azok behozatalát meghatározott svájci állat-egészségügyi határállomásokra korlátozza, valamint |
| --- | --- |

—

azok behozatalát meghatározott svájci állat-egészségügyi határállomásokra korlátozza, valamint

| — | megfelelő nyomon követési és ellenőrzött továbbítási rendszert tart fenn annak érdekében, hogy megakadályozza annak lehetőségét, hogy az ilyen húsokat a Közösség tagállamainak a területére bevigyék; |
| --- | --- |

—

megfelelő nyomon követési és ellenőrzött továbbítási rendszert tart fenn annak érdekében, hogy megakadályozza annak lehetőségét, hogy az ilyen húsokat a Közösség tagállamainak a területére bevigyék;

| — | évente kétszer jelentést küld a Bizottságnak a behozatalok eredetéről és rendeltetési helyéről, továbbá az elvégzett ellenőrzésekről, ezáltal megbizonyosodva az előbbi francia bekezdésekben felsorolt feltételek betartásáról; |
| --- | --- |

—

évente kétszer jelentést küld a Bizottságnak a behozatalok eredetéről és rendeltetési helyéről, továbbá az elvégzett ellenőrzésekről, ezáltal megbizonyosodva az előbbi francia bekezdésekben felsorolt feltételek betartásáról;

| — | probléma esetén e rendelkezéseket az állat-egészségügyi vegyesbizottság vizsgálja. |
| --- | --- |

—

probléma esetén e rendelkezéseket az állat-egészségügyi vegyesbizottság vizsgálja.

VI.   FEJEZET

Díjak

1.   A Közösség tagállamai és Svájc közötti kereskedelem során végzett állat-egészségügyi ellenőrzésekre nem lehet díjat kivetni.

2.   A harmadik országokból származó import állat-egészségügyi ellenőrzése tekintetében a svájci hatóságok vállalják, hogy az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (H L 165., 2004.4.30., 1. o.) a hatósági ellenőrzésekhez előírt díjakat szedik be.”

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

1

(2)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

2

(3)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

3

(4)  A 2001/881/EK bizottsági határozatban meghatározott jóváhagyási kategóriákra hivatkozással.

4

(5)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

5

(6)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

6

(7)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2008. június 30. előtt módosított változatára értendő.

7

---

Helyesbítések

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/117

---

Helyesbítés a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 3-i 1077/2008/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 295., 2008. november 4.
  )

A 8. oldalon a 19. cikkben

a következő szövegrész:

„Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.”

helyesen:

„Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.”

---

10.1.2009

| 10.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---