# Úradný vestník L 270/10.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 270 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5110. októbra 2008 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 270

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5110. októbra 2008

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2008/765/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 7/06 (ex NN 83/05), ktorú Fínsko poskytlo spoločnosti Tieliikelaitos/Destia

  [oznámené pod číslom K(2007) 6073]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/766/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 25. augusta 2008 o rovnocennosti kategórií vodičských preukazov
  [oznámené pod číslom K(2008) 3790]


   (
  1
  ) | 31 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2008/765/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 o štátnej pomoci C 7/06 (ex NN 83/05), ktorú Fínsko poskytlo spoločnosti Tieliikelaitos/Destia

  [oznámené pod číslom K(2007) 6073]


   (
  1
  )

Tieliikelaitos/Destia

[oznámené pod číslom K(2007) 6073]

(
  1

1

2008/766/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 25. augusta 2008 o rovnocennosti kategórií vodičských preukazov
  [oznámené pod číslom K(2008) 3790]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 3790]

(
  1

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 10.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 270/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. decembra 2007

o štátnej pomoci C 7/06 (ex NN 83/05), ktorú Fínsko poskytlo spoločnosti Tieliikelaitos/Destia

[oznámené pod číslom K(2007) 6073]

(Iba fínske a švédske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2008/765/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Komisia prijala 22. februára 2006 rozhodnutie začať konanie vo veci formálneho zisťovania [K(2006) 461 v konečnom znení] po doručení viacerých sťažností dvoch fínskych priemyselných združení, v ktorých tvrdia, že fínske orgány porušili počas procesu vyňatia Tieliikelaitosu z rámca štátnej správy Fínska ako štátneho podniku mnohé ustanovenia Zmluvy o ES vrátane ustanovení o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(1)

Komisia prijala 22. februára 2006 rozhodnutie začať konanie vo veci formálneho zisťovania [K(2006) 461 v konečnom znení] po doručení viacerých sťažností dvoch fínskych priemyselných združení, v ktorých tvrdia, že fínske orgány porušili počas procesu vyňatia Tieliikelaitosu z rámca štátnej správy Fínska ako štátneho podniku mnohé ustanovenia Zmluvy o ES vrátane ustanovení o štátnej pomoci.

| (2) | Listom z 23. februára 2006 Komisia informovala Fínsko o svojom rozhodnutí začať konanie a poskytla fínskym orgánom možnosť predložiť pripomienky v lehote jedného mesiaca. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 23. februára 2006 Komisia informovala Fínsko o svojom rozhodnutí začať konanie a poskytla fínskym orgánom možnosť predložiť pripomienky v lehote jedného mesiaca.

| (3) | Komisia zaslala listom z 3. mája 2006 kópiu rozhodnutia o začatí konania sťažovateľom a poskytla im možnosť predložiť pripomienky k rozhodnutiu v lehote jedného mesiaca. |
| --- | --- |

(3)

Komisia zaslala listom z 3. mája 2006 kópiu rozhodnutia o začatí konania sťažovateľom a poskytla im možnosť predložiť pripomienky k rozhodnutiu v lehote jedného mesiaca.

| (4) | Komisia prijala odpoveď Fínska na rozhodnutie Komisie o začatí konania v liste z 31. mája 2006 po dvojnásobnom predĺžení lehoty na predloženie odpovede. |
| --- | --- |

(4)

Komisia prijala odpoveď Fínska na rozhodnutie Komisie o začatí konania v liste z 31. mája 2006 po dvojnásobnom predĺžení lehoty na predloženie odpovede.

| (5) | Sťažovatelia listom z 22. júna 2006 zaslali pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania. |
| --- | --- |

(5)

Sťažovatelia listom z 22. júna 2006 zaslali pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania.

| (6) | Komisia listom zo 6. júla 2006 zaslala tieto pripomienky fínskym orgánom a poskytla im možnosť reagovať v lehote jedného mesiaca. |
| --- | --- |

(6)

Komisia listom zo 6. júla 2006 zaslala tieto pripomienky fínskym orgánom a poskytla im možnosť reagovať v lehote jedného mesiaca.

| (7) | Komisia prijala listom z 27. septembra 2006 odpoveď Fínska na pripomienky sťažovateľov. |
| --- | --- |

(7)

Komisia prijala listom z 27. septembra 2006 odpoveď Fínska na pripomienky sťažovateľov.

| (8) | Po stretnutí zo 7. septembra 2006 medzi fínskymi orgánmi a Komisiou fínske orgány predložili 6. februára 2007 ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(8)

Po stretnutí zo 7. septembra 2006 medzi fínskymi orgánmi a Komisiou fínske orgány predložili 6. februára 2007 ďalšie informácie.

| (9) | Komisia zaslala 20. apríla 2007 fínskym orgánom list so žiadosťou o ďalšie vysvetlenia. Odpoveď fínskych orgánov bola prijatá 22. mája 2007. |
| --- | --- |

(9)

Komisia zaslala 20. apríla 2007 fínskym orgánom list so žiadosťou o ďalšie vysvetlenia. Odpoveď fínskych orgánov bola prijatá 22. mája 2007.

| (10) | Komisia požiadala fínske orgány v listoch zo 4. júla a 27. júla 2007, aby poskytli chýbajúce informácie, ktoré boli potrebné na prijatie konečného rozhodnutia. Odpovede na prvý list boli prijaté 10. augusta 2007 a na druhý list 29. augusta 2007. |
| --- | --- |

(10)

Komisia požiadala fínske orgány v listoch zo 4. júla a 27. júla 2007, aby poskytli chýbajúce informácie, ktoré boli potrebné na prijatie konečného rozhodnutia. Odpovede na prvý list boli prijaté 10. augusta 2007 a na druhý list 29. augusta 2007.

2.   SKUTOČNOSTI

2.1.   Príjemca

| (11) | Tieliikelaitos je fínsky štátny podnik, ktorý na jednej strane pôsobí v projektovaní, výstavbe a údržbe ciest a na druhej strane v službách trajektovej prepravy. Hoci sa od 14. februára 2007 názov podniku zmenil na Destia, Komisia bude z dôvodu kontinuity používať v celom texte tohto rozhodnutia pôvodný názov tohto podniku, t. j. Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(11)

Tieliikelaitos je fínsky štátny podnik, ktorý na jednej strane pôsobí v projektovaní, výstavbe a údržbe ciest a na druhej strane v službách trajektovej prepravy. Hoci sa od 14. februára 2007 názov podniku zmenil na Destia, Komisia bude z dôvodu kontinuity používať v celom texte tohto rozhodnutia pôvodný názov tohto podniku, t. j. Tieliikelaitos.

| (12) | Štátny podnik je podľa fínskeho správneho práva subjekt v štátnom vlastníctve, ktorý nie je zapísaný v obchodnom registri a ktorý vykonáva podnikateľské činnosti. Štátne podniky sa spravujú ustanoveniami zákona o štátnych podnikoch (2). Právne postavenie štátneho podniku je hybridné právne postavenie medzi správnou organizáciou a spoločnosťou v štátnom vlastníctve. Štátny podnik pôsobí v súlade so zásadami podnikania, ale parlament, vláda a príslušné ministerstvá majú voči nemu rozhodovacie a riadiace právomoci. |
| --- | --- |

(12)

Štátny podnik je podľa fínskeho správneho práva subjekt v štátnom vlastníctve, ktorý nie je zapísaný v obchodnom registri a ktorý vykonáva podnikateľské činnosti. Štátne podniky sa spravujú ustanoveniami zákona o štátnych podnikoch (2). Právne postavenie štátneho podniku je hybridné právne postavenie medzi správnou organizáciou a spoločnosťou v štátnom vlastníctve. Štátny podnik pôsobí v súlade so zásadami podnikania, ale parlament, vláda a príslušné ministerstvá majú voči nemu rozhodovacie a riadiace právomoci.

| (13) | Hoci počas posledných šiestich rokov výška ročného obratu Tieliikelaitosu klesala (15 % pokles), s ročným obratom 474,1 mil. EUR v roku 2006 zostáva dôležitým účastníkom na trhu v sektore infraštruktúry fínskeho stavebného trhu. |
| --- | --- |

(13)

Hoci počas posledných šiestich rokov výška ročného obratu Tieliikelaitosu klesala (15 % pokles), s ročným obratom 474,1 mil. EUR v roku 2006 zostáva dôležitým účastníkom na trhu v sektore infraštruktúry fínskeho stavebného trhu.

| (14) | Najdôležitejšími zložkami jeho obratu sú stavebné služby(47 %), služby údržby (31 %), služby budovania krytu vozoviek a služby v oblasti nerastných agregátov (asfaltovacie práce, služby značenia ciest, výroba nerastných agregátov – 11 %). Tieliikelaitos poskytuje služby Fínskej správe ciest (68 % obratu Tieliikelaitosu), obchodným spoločnostiam (15 %), obciam a mestám (13 %), iným organizáciám verejnej správy (2 %) atď. |
| --- | --- |

(14)

Najdôležitejšími zložkami jeho obratu sú stavebné služby(47 %), služby údržby (31 %), služby budovania krytu vozoviek a služby v oblasti nerastných agregátov (asfaltovacie práce, služby značenia ciest, výroba nerastných agregátov – 11 %). Tieliikelaitos poskytuje služby Fínskej správe ciest (68 % obratu Tieliikelaitosu), obchodným spoločnostiam (15 %), obciam a mestám (13 %), iným organizáciám verejnej správy (2 %) atď.

| (15) | Prevádzkový hospodársky výnos Tieliikelaitosu dosiahol v roku 2006 10,6 mil. EUR. Priemerný počet jeho zamestnancov v roku 2006 predstavoval 2 469 zamestnancov. |
| --- | --- |

(15)

Prevádzkový hospodársky výnos Tieliikelaitosu dosiahol v roku 2006 10,6 mil. EUR. Priemerný počet jeho zamestnancov v roku 2006 predstavoval 2 469 zamestnancov.

2.2.   Reforma cestných služieb a trajektových služieb vo Fínsku

| (16) | Do konca roku 2000 vykonávali údržbu fínskej siete štátnych ciest predovšetkým Fínske cestné služby. Cestné služby čiastočne vykonávali aj projektovanie a výstavbu nových štátnych ciest. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že vo Fínsku existuje 78 000 km štátnych ciest, 26 000 km mestských a obecných komunikácií a 350 000 km súkromných „lesných“ ciest (nízkej kvality). |
| --- | --- |

(16)

Do konca roku 2000 vykonávali údržbu fínskej siete štátnych ciest predovšetkým Fínske cestné služby. Cestné služby čiastočne vykonávali aj projektovanie a výstavbu nových štátnych ciest. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že vo Fínsku existuje 78 000 km štátnych ciest, 26 000 km mestských a obecných komunikácií a 350 000 km súkromných „lesných“ ciest (nízkej kvality).

| (17) | Cestné služby boli štátnym orgánom zodpovedným za riadenie a údržbu verejných ciest a rozvoj podmienok cestnej premávky a súvisiacich činností v oblasti služieb. Štátna organizácia je podľa fínskeho správneho práva oddelenie vnútroštátnej správy, ktoré samo o sebe nemá právnu subjektivitu, ale je súčasťou štátu. |
| --- | --- |

(17)

Cestné služby boli štátnym orgánom zodpovedným za riadenie a údržbu verejných ciest a rozvoj podmienok cestnej premávky a súvisiacich činností v oblasti služieb. Štátna organizácia je podľa fínskeho správneho práva oddelenie vnútroštátnej správy, ktoré samo o sebe nemá právnu subjektivitu, ale je súčasťou štátu.

| (18) | V období pred liberalizáciou sa služby súkromných poradcov, vývojových pracovníkov a spoločností zaoberajúcich sa údržbou využívali, len ak službu nemohla poskytnúť časť Cestných služieb zaoberajúca sa „projektovaním, výstavbou a údržbou ciest“ (3). Predovšetkým v sektore bežnej údržby ciest (4), ktorú tvorí najmä udržiavanie ciest v stave bez ľadu, pred začiatkom procesu liberalizácie prakticky neexistovali žiadni súkromní dodávatelia: títo dostali len dva malé projekty, keď sa koncom 90. rokov 20. storočia vypísala prípravná/skúšobná verejná súťaž. |
| --- | --- |

(18)

V období pred liberalizáciou sa služby súkromných poradcov, vývojových pracovníkov a spoločností zaoberajúcich sa údržbou využívali, len ak službu nemohla poskytnúť časť Cestných služieb zaoberajúca sa „projektovaním, výstavbou a údržbou ciest“ (3). Predovšetkým v sektore bežnej údržby ciest (4), ktorú tvorí najmä udržiavanie ciest v stave bez ľadu, pred začiatkom procesu liberalizácie prakticky neexistovali žiadni súkromní dodávatelia: títo dostali len dva malé projekty, keď sa koncom 90. rokov 20. storočia vypísala prípravná/skúšobná verejná súťaž.

| (19) | V marci 2000 sa fínske orgány rozhodli, že činnosti projektovania, výstavby a údržby Cestných služieb by sa mali odčleniť ako štátny podnik a zmeniť názov na Tieliikelaitos, kým Správa ciest by mala byť zákazníckou agentúrou pôsobiacou v oblasti údržby ciest. To sa uskutočnilo s cieľom rozdeliť úlohy zákazníka kupujúceho služby údržby a výstavby a poskytovateľa týchto služieb. |
| --- | --- |

(19)

V marci 2000 sa fínske orgány rozhodli, že činnosti projektovania, výstavby a údržby Cestných služieb by sa mali odčleniť ako štátny podnik a zmeniť názov na Tieliikelaitos, kým Správa ciest by mala byť zákazníckou agentúrou pôsobiacou v oblasti údržby ciest. To sa uskutočnilo s cieľom rozdeliť úlohy zákazníka kupujúceho služby údržby a výstavby a poskytovateľa týchto služieb.

| (20) | Fínsko sa rozhodlo postupne otvoriť trh. V tejto súvislosti bolo úlohou Správy ciest vytvárať možnosti na vznik aktívnych trhov, napríklad zavádzaním nových postupov verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(20)

Fínsko sa rozhodlo postupne otvoriť trh. V tejto súvislosti bolo úlohou Správy ciest vytvárať možnosti na vznik aktívnych trhov, napríklad zavádzaním nových postupov verejnej súťaže.

| (21) | V dôsledku tejto reformy boli projektovanie, výstavba a údržba štátnych ciest do konca roka 2004 úplne otvorené súťaži. Pokiaľ ide o mestské a obecné komunikácie, v súlade so zásadou subsidiarity je voľba ponechaná na jednotlivé obce a mestá, či budú, alebo nebudú využívať vlastné interné výkonné kapacity. Ak sa však rozhodnú externe zabezpečovať príslušné služby, mali by ich zabezpečovať prostredníctvom postupov otvorenej verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(21)

V dôsledku tejto reformy boli projektovanie, výstavba a údržba štátnych ciest do konca roka 2004 úplne otvorené súťaži. Pokiaľ ide o mestské a obecné komunikácie, v súlade so zásadou subsidiarity je voľba ponechaná na jednotlivé obce a mestá, či budú, alebo nebudú využívať vlastné interné výkonné kapacity. Ak sa však rozhodnú externe zabezpečovať príslušné služby, mali by ich zabezpečovať prostredníctvom postupov otvorenej verejnej súťaže.

| (22) | Pokiaľ ide o služby trajektovej prepravy, otvorenie trhu súťaži sa uskutoční v roku 2010. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o služby trajektovej prepravy, otvorenie trhu súťaži sa uskutoční v roku 2010.

2.3.   Pravidlá, ktorými sa spravoval Tieliikelaitos, vrátane osobitných opatrení na prechodné obdobie rokov 2001 až 2004

| (23) | Podľa zákona, ktorým sa spravoval Tieliikelaitos
   (5), a vyhlášky vlády o Tieliikelaitose
   (6) počas prechodného obdobia od roku 2001 do 2004 Tieliikelaitos:






  — | nemohol pôsobiť ako dodávateľ nerastných agregátov a mohol používať tieto agregáty len na kryty vozoviek; nesmel vykonávať práce na vnútrozemských vodných cestách, stavať skalné jaskyne, budovať energetické siete, vykonávať zemné práce, terénne práce pri výstavbe budov a práce, ktoré nesúvisia s jazdnými pruhmi a dopravným prostredím, vrátane demolačných prác, |
| --- | --- | --- |

(23)

Podľa zákona, ktorým sa spravoval Tieliikelaitos
   (5), a vyhlášky vlády o Tieliikelaitose
   (6) počas prechodného obdobia od roku 2001 do 2004 Tieliikelaitos:

—

nemohol pôsobiť ako dodávateľ nerastných agregátov a mohol používať tieto agregáty len na kryty vozoviek; nesmel vykonávať práce na vnútrozemských vodných cestách, stavať skalné jaskyne, budovať energetické siete, vykonávať zemné práce, terénne práce pri výstavbe budov a práce, ktoré nesúvisia s jazdnými pruhmi a dopravným prostredím, vrátane demolačných prác,

| — | bol povinný nevytvárať nadbytočnú kapacitu vo vlastnom sektore; nemal právo kupovať rýpacie a drviace zariadenia ani zvyšovať počet iných zariadení. |
| --- | --- |

—

bol povinný nevytvárať nadbytočnú kapacitu vo vlastnom sektore; nemal právo kupovať rýpacie a drviace zariadenia ani zvyšovať počet iných zariadení.

| (24) | Počas prechodného obdobia dostali ďalej pracovníci prevedení do Tieliikelaitosu istotu zamestnania: v rozhodnutí parlamentu o reforme cestných služieb (7) sa stanovilo, že Tieliikelaitos nedá počas prechodného obdobia výpoveď svojim zamestnancom, neprepustí ich pre nedostatok práce ani nenariadi nútené zmeny pracovných miest. |
| --- | --- |

(24)

Počas prechodného obdobia dostali ďalej pracovníci prevedení do Tieliikelaitosu istotu zamestnania: v rozhodnutí parlamentu o reforme cestných služieb (7) sa stanovilo, že Tieliikelaitos nedá počas prechodného obdobia výpoveď svojim zamestnancom, neprepustí ich pre nedostatok práce ani nenariadi nútené zmeny pracovných miest.

| (25) | Tieliikelaitosu bolo uložených mnoho ďalších obmedzení, ktoré sa naň vzťahujú trvalo. |
| --- | --- |

(25)

Tieliikelaitosu bolo uložených mnoho ďalších obmedzení, ktoré sa naň vzťahujú trvalo.

| (26) | Po prvé podľa zákona o Tieliikelaitose má podnik trvalú povinnosť predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest a poskytovaní trajektovej prepravy v celej krajine. |
| --- | --- |

(26)

Po prvé podľa zákona o Tieliikelaitose má podnik trvalú povinnosť predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest a poskytovaní trajektovej prepravy v celej krajine.

| (27) | Po druhé podnik musí byť pripravený poskytovať služby v prípade mimoriadnej situácie. Správa ciest a Tieliikelaitos majú povinnosť vykonať prípravy pre prípady mimoriadnych situácií v súlade s osobitným zákonom týkajúcim sa tejto záležitosti, a to zákonom o právomociach v prípade mimoriadnych situácií (8). Tieto prípravy sa majú robiť prostredníctvom predstihového plánovania, predstihových príprav na činnosti v podmienkach núdzového stavu a iných opatrení. Ministerstvo dopravy a spojov na základe vládneho návrhu (9) samostatne rozhoduje o potrebnej úrovni pripravenosti a o rozdelení povinností medzi Správu ciest a Tieliikelaitos. Počas prechodného obdobia bol Tieliikelaitos ďalej povinný udržiavať pohotovostné zásoby tekutých palív. |
| --- | --- |

(27)

Po druhé podnik musí byť pripravený poskytovať služby v prípade mimoriadnej situácie. Správa ciest a Tieliikelaitos majú povinnosť vykonať prípravy pre prípady mimoriadnych situácií v súlade s osobitným zákonom týkajúcim sa tejto záležitosti, a to zákonom o právomociach v prípade mimoriadnych situácií (8). Tieto prípravy sa majú robiť prostredníctvom predstihového plánovania, predstihových príprav na činnosti v podmienkach núdzového stavu a iných opatrení. Ministerstvo dopravy a spojov na základe vládneho návrhu (9) samostatne rozhoduje o potrebnej úrovni pripravenosti a o rozdelení povinností medzi Správu ciest a Tieliikelaitos. Počas prechodného obdobia bol Tieliikelaitos ďalej povinný udržiavať pohotovostné zásoby tekutých palív.

| (28) | Na záver, tak ako akýkoľvek iný štátny podnik, Tieliikelaitos je povinný sústrediť sa na svoje základné funkcie. Podlieha najmä obmedzeniam týkajúcim sa činností, ktoré môže vykonávať prostredníctvom svojich dcérskych spoločností, a schopnosti pôsobiť v zahraničí, ako aj zákazu na niektoré finančné transakcie vnútri skupiny. |
| --- | --- |

(28)

Na záver, tak ako akýkoľvek iný štátny podnik, Tieliikelaitos je povinný sústrediť sa na svoje základné funkcie. Podlieha najmä obmedzeniam týkajúcim sa činností, ktoré môže vykonávať prostredníctvom svojich dcérskych spoločností, a schopnosti pôsobiť v zahraničí, ako aj zákazu na niektoré finančné transakcie vnútri skupiny.

2.4.   Opis príslušných opatrení

2.4.1.   Štátny úver

| (29) | Fínska vláda na svojom riadnom zasadnutí 21. decembra 2000 rozhodla o štruktúre aktív v súvahe Tieliikelaitosu, ktorý začal svoju činnosť na začiatku roku 2001. Časť aktív prevedených pod kontrolu Tieliikelaitosu bolo zaevidovaných ako dlhodobý úver a časť ako vlastné imanie. |
| --- | --- |

(29)

Fínska vláda na svojom riadnom zasadnutí 21. decembra 2000 rozhodla o štruktúre aktív v súvahe Tieliikelaitosu, ktorý začal svoju činnosť na začiatku roku 2001. Časť aktív prevedených pod kontrolu Tieliikelaitosu bolo zaevidovaných ako dlhodobý úver a časť ako vlastné imanie.

| (30) | Tieliikelaitos tým dostal od štátu dlhodobo vypožičaný kapitál vo výške 41,44 mil. EUR. Doba splácania úveru je 15 rokov (od 1. januára 2001 do 1. januára 2015), z čoho boli prvé tri roky oslobodené od platby úrokov. Rozhodlo sa tiež, že úroková sadzba sa bude postupne zvyšovať na 5 % tak, že v roku 2001 bude 1 %, 1,5 % v roku 2002, 2,5 % v roku 2003, 3,5 % v roku 2004 a v roku 2005 a v nasledujúcich rokoch 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Tieliikelaitos tým dostal od štátu dlhodobo vypožičaný kapitál vo výške 41,44 mil. EUR. Doba splácania úveru je 15 rokov (od 1. januára 2001 do 1. januára 2015), z čoho boli prvé tri roky oslobodené od platby úrokov. Rozhodlo sa tiež, že úroková sadzba sa bude postupne zvyšovať na 5 % tak, že v roku 2001 bude 1 %, 1,5 % v roku 2002, 2,5 % v roku 2003, 3,5 % v roku 2004 a v roku 2005 a v nasledujúcich rokoch 5 %.

2.4.2.   Nefinančné aktíva poskytnuté Tieliikelaitosu k dispozícii vrátane pozemkov s pôdou a štrkom

| (31) | Keď sa rozhodlo o rozdelení Cestných služieb na Správu ciest a Tieliikelaitos, zásadou rozdelenia majetku Cestných služieb bolo, že aktíva, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy o cestách, t. j. najmä samotné cestné komunikácie, zostávajú pod kontrolou Správy ciest, kým aktíva používané pri údržbe ciest a trajekty boli zaevidované v účtovnej evidencii Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(31)

Keď sa rozhodlo o rozdelení Cestných služieb na Správu ciest a Tieliikelaitos, zásadou rozdelenia majetku Cestných služieb bolo, že aktíva, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy o cestách, t. j. najmä samotné cestné komunikácie, zostávajú pod kontrolou Správy ciest, kým aktíva používané pri údržbe ciest a trajekty boli zaevidované v účtovnej evidencii Tieliikelaitosu.

| (32) | Zariadenia sa previedli v účtovnej hodnote na základe obstarávacích nákladov, od ktorých sa odpočítali akumulované odpisy. Aj zdroje na ťažbu štrku boli v súvahe Tieliikelaitosu zaevidované v účtovnej hodnote. |
| --- | --- |

(32)

Zariadenia sa previedli v účtovnej hodnote na základe obstarávacích nákladov, od ktorých sa odpočítali akumulované odpisy. Aj zdroje na ťažbu štrku boli v súvahe Tieliikelaitosu zaevidované v účtovnej hodnote.

| (33) | Účtovná hodnota pozemkov s pôdou a štrkom sa zvýšila, keďže fínska vláda dospela k záveru, že je nižšia ako ich reálna hodnota. Fínske ministerstvo dopravy a spojov zriadilo na tento účel pracovnú skupinu (10), ktorej úlohou bolo vypracovať návrhy týkajúce sa pozemkov so zdrojmi, ktoré sú ešte naďalej v Správe ciest, a pozemkov, ktoré sa prevedú na Tieliikelaitos, a týkajúce sa skutočnej trhovej hodnoty týchto pozemkov. Nedosiahla však konsenzus v otázke hodnoty pozemkov s pôdou. |
| --- | --- |

(33)

Účtovná hodnota pozemkov s pôdou a štrkom sa zvýšila, keďže fínska vláda dospela k záveru, že je nižšia ako ich reálna hodnota. Fínske ministerstvo dopravy a spojov zriadilo na tento účel pracovnú skupinu (10), ktorej úlohou bolo vypracovať návrhy týkajúce sa pozemkov so zdrojmi, ktoré sú ešte naďalej v Správe ciest, a pozemkov, ktoré sa prevedú na Tieliikelaitos, a týkajúce sa skutočnej trhovej hodnoty týchto pozemkov. Nedosiahla však konsenzus v otázke hodnoty pozemkov s pôdou.

| (34) | Ministerstvo dopravy a spojov rozhodlo o hodnote pozemkov s pôdou a štrkom po požiadaní o radu nezávislého poradcu, Catella Real Estate Consulting Ltd (ďalej len „Catella“). |
| --- | --- |

(34)

Ministerstvo dopravy a spojov rozhodlo o hodnote pozemkov s pôdou a štrkom po požiadaní o radu nezávislého poradcu, Catella Real Estate Consulting Ltd (ďalej len „Catella“).

2.4.3.   Dojednané zmluvy na cestné služby

| (35) | V reforme Cestných služieb sa v rámci prechodných opatrení plánovalo, že na roky 2001 až 2004 zadá Správa ciest externe prostredníctvom verejnej súťaže len časť zmlúv na plánovanie, výstavbu a údržbu ciest na štátnych komunikáciách, ale že táto časť sa bude postupne zvyšovať. Zostávajúce zmluvy sa uzatvoria medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest ako dojednané zmluvy bez vypisovania verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(35)

V reforme Cestných služieb sa v rámci prechodných opatrení plánovalo, že na roky 2001 až 2004 zadá Správa ciest externe prostredníctvom verejnej súťaže len časť zmlúv na plánovanie, výstavbu a údržbu ciest na štátnych komunikáciách, ale že táto časť sa bude postupne zvyšovať. Zostávajúce zmluvy sa uzatvoria medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest ako dojednané zmluvy bez vypisovania verejnej súťaže.

| (36) | Východiskom cien uplatňovaných v dojednaných zmluvách bola cenová úroveň zmlúv, ktoré boli udelené vo verejnej súťaži. Správa ciest preto preskúmala cenové ponuky Tieliikelaitosu pre dojednané zmluvy a porovnala ich s cenami dosiahnutými vo verejnej súťaži. Počas následného rokovania medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest sa prihliadalo na skutočnosť, že Tieliikelaitos mal nadbytok pracovníkov, čo malo vplyv na zvýšenie nákladov. Rozdiel v nákladoch, ktorý bol zohľadnený v ostatných opatreniach personálnej reorganizácie (najmä v osobitných projektoch v oblasti služieb), však nebol kompenzovaný prostredníctvom dojednaných zmlúv. |
| --- | --- |

(36)

Východiskom cien uplatňovaných v dojednaných zmluvách bola cenová úroveň zmlúv, ktoré boli udelené vo verejnej súťaži. Správa ciest preto preskúmala cenové ponuky Tieliikelaitosu pre dojednané zmluvy a porovnala ich s cenami dosiahnutými vo verejnej súťaži. Počas následného rokovania medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest sa prihliadalo na skutočnosť, že Tieliikelaitos mal nadbytok pracovníkov, čo malo vplyv na zvýšenie nákladov. Rozdiel v nákladoch, ktorý bol zohľadnený v ostatných opatreniach personálnej reorganizácie (najmä v osobitných projektoch v oblasti služieb), však nebol kompenzovaný prostredníctvom dojednaných zmlúv.

| (37) | Počas prechodného obdobia sa Správa ciest a Tieliikelaitos každý rok dohodli na postupe úpravy výdavkov, ktorým boli v istej miere vyrovnané rozdiely v ziskovom rozpätí zmluvných cien medzi dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže. Miera, v akej sa to dosiahlo, sa analyzuje v kapitolách 4, 5 a 6 (aj po úpravách stále existovali určité rozdiely v ziskových rozpätiach dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže). Tento mechanizmus pomohol počas prechodného obdobia zblížiť plánované ziskové rozpätia dojednaných zmlúv a zmlúv predkladaných do verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(37)

Počas prechodného obdobia sa Správa ciest a Tieliikelaitos každý rok dohodli na postupe úpravy výdavkov, ktorým boli v istej miere vyrovnané rozdiely v ziskovom rozpätí zmluvných cien medzi dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže. Miera, v akej sa to dosiahlo, sa analyzuje v kapitolách 4, 5 a 6 (aj po úpravách stále existovali určité rozdiely v ziskových rozpätiach dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže). Tento mechanizmus pomohol počas prechodného obdobia zblížiť plánované ziskové rozpätia dojednaných zmlúv a zmlúv predkladaných do verejnej súťaže.

2.4.4.   Dojednané zmluvy na služby trajektovej prepravy

| (38) | Služby trajektovej prepravy sa vo Fínsku poskytujú ako súčasť verejných cestných služieb na 43 trajektových stanovištiach. Trajektové stanovištia sú sústredené v súostroví Turku a v oblastiach vnútrozemských vôd vo východnom Fínsku. |
| --- | --- |

(38)

Služby trajektovej prepravy sa vo Fínsku poskytujú ako súčasť verejných cestných služieb na 43 trajektových stanovištiach. Trajektové stanovištia sú sústredené v súostroví Turku a v oblastiach vnútrozemských vôd vo východnom Fínsku.

| (39) | V súvislosti s reformou správy ciest sa rozhodlo, že služby trajektovej prepravy poskytované ako súčasť služieb verejnej cestnej dopravy sa budú postupne otvárať hospodárskej súťaži od roku 2005 a že od roku 2010 budú všetky nové zmluvy na služby trajektovej prepravy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(39)

V súvislosti s reformou správy ciest sa rozhodlo, že služby trajektovej prepravy poskytované ako súčasť služieb verejnej cestnej dopravy sa budú postupne otvárať hospodárskej súťaži od roku 2005 a že od roku 2010 budú všetky nové zmluvy na služby trajektovej prepravy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže.

| (40) | Výzva na vyjadrenie záujmu z roku 2005 v súvislosti s 3 z celkových 10 zmlúv na služby trajektovej prepravy nedosiahla uspokojivé výsledky, keďže by znamenala vyššie výdavky pre Správu ciest na jednej strane (11) a posilnenie trhovej pozície Tieliikelaitosu na strane druhej. Správa ciest preto zatiaľ pokračuje v dojednaných zmluvách s Tieliikelaitosom a zároveň hľadá iný model obstarávania, ktorý sa má používať v budúcich kolách verejných súťaží. |
| --- | --- |

(40)

Výzva na vyjadrenie záujmu z roku 2005 v súvislosti s 3 z celkových 10 zmlúv na služby trajektovej prepravy nedosiahla uspokojivé výsledky, keďže by znamenala vyššie výdavky pre Správu ciest na jednej strane (11) a posilnenie trhovej pozície Tieliikelaitosu na strane druhej. Správa ciest preto zatiaľ pokračuje v dojednaných zmluvách s Tieliikelaitosom a zároveň hľadá iný model obstarávania, ktorý sa má používať v budúcich kolách verejných súťaží.

2.4.5.   Osobitné opatrenia na zníženie nadmerného stavu zamestnancov

| (41) | Keď sa zriadil Tieliikelaitos, všetci pracovníci údržby ciest Cestných služieb boli prevedení do Tieliikelaitosu. To viedlo k značnému nadstavu zamestnancov v Tieliikelaitose. Proti tomuto faktu nenamietajú sťažovatelia, ktorí v svojich predložených podkladoch z júna 2006 uznávajú, že „Tieliikelaitos mal štrukturálnu nevýhodu, keďže bol povinný zamestnať všetkých zamestnancov a nemohol nikoho prepustiť“. Počas prechodného obdobia sa prijali tri druhy opatrení na riešenie tejto otázky. |
| --- | --- |

(41)

Keď sa zriadil Tieliikelaitos, všetci pracovníci údržby ciest Cestných služieb boli prevedení do Tieliikelaitosu. To viedlo k značnému nadstavu zamestnancov v Tieliikelaitose. Proti tomuto faktu nenamietajú sťažovatelia, ktorí v svojich predložených podkladoch z júna 2006 uznávajú, že „Tieliikelaitos mal štrukturálnu nevýhodu, keďže bol povinný zamestnať všetkých zamestnancov a nemohol nikoho prepustiť“. Počas prechodného obdobia sa prijali tri druhy opatrení na riešenie tejto otázky.

| (42) | Po prvé 116 zamestnancom sa ponúkla možnosť obsadiť voľné pozície v iných vládnych agentúrach, ktorú títo využili (9 z nich boli pozície v Správe ciest). |
| --- | --- |

(42)

Po prvé 116 zamestnancom sa ponúkla možnosť obsadiť voľné pozície v iných vládnych agentúrach, ktorú títo využili (9 z nich boli pozície v Správe ciest).

| (43) | Po druhé 20,1 mil. EUR bolo vyčlenených na podporu personálnej reorganizácie v Tieliikelaitose, a to na pomoc zamestnancom pri hľadaní nových miest, na financovanie doplňujúcich vzdelávacích a rekvalifikačných opatrení a na podporu dôchodkov pri predčasnom odchode do dôchodku. |
| --- | --- |

(43)

Po druhé 20,1 mil. EUR bolo vyčlenených na podporu personálnej reorganizácie v Tieliikelaitose, a to na pomoc zamestnancom pri hľadaní nových miest, na financovanie doplňujúcich vzdelávacích a rekvalifikačných opatrení a na podporu dôchodkov pri predčasnom odchode do dôchodku.

| (44) | Po tretie osoby, pre ktoré nebola k dispozícii práca na základe zmlúv zadaných Tieliikelaitosu vo verejných súťažiach ani na základe dojednaných zmlúv medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest a ktoré ešte nemohli využiť možnosť odchodu do predčasného dôchodku alebo podobné riešenie, boli zamestnané v projektoch v oblasti služieb objednaných Správou ciest. Tieto projekty sa týkali napríklad čistenia krajníc alebo obnovy budov a vonkajších priestranstiev. Správa ciest vyplatila na financovanie týchto projektov v oblasti služieb spolu 68 mil. EUR. Projekty v oblasti služieb sa v priebehu rokov 2001 – 2004 použili v priemere na nákup 600 – 700 človekorokov práce za rok. |
| --- | --- |

(44)

Po tretie osoby, pre ktoré nebola k dispozícii práca na základe zmlúv zadaných Tieliikelaitosu vo verejných súťažiach ani na základe dojednaných zmlúv medzi Tieliikelaitosom a Správou ciest a ktoré ešte nemohli využiť možnosť odchodu do predčasného dôchodku alebo podobné riešenie, boli zamestnané v projektoch v oblasti služieb objednaných Správou ciest. Tieto projekty sa týkali napríklad čistenia krajníc alebo obnovy budov a vonkajších priestranstiev. Správa ciest vyplatila na financovanie týchto projektov v oblasti služieb spolu 68 mil. EUR. Projekty v oblasti služieb sa v priebehu rokov 2001 – 2004 použili v priemere na nákup 600 – 700 človekorokov práce za rok.

| (45) | Počas prechodného obdobia klesol počet pracovníkov Tieliikelaitosu zo 4 235 zamestnancov v roku 2001 na 3 037 zamestnancov v roku 2004. |
| --- | --- |

(45)

Počas prechodného obdobia klesol počet pracovníkov Tieliikelaitosu zo 4 235 zamestnancov v roku 2001 na 3 037 zamestnancov v roku 2004.

2.4.6.   Neuplatniteľnosť právnych predpisov o konkurze

| (46) | Štátne podniky nie sú nezávislé právnické osoby a za záväzky štátneho podniku v skutočnosti zodpovedá štát, ako sa stanovuje v článku 6 zákona o štátnych podnikoch. |
| --- | --- |

(46)

Štátne podniky nie sú nezávislé právnické osoby a za záväzky štátneho podniku v skutočnosti zodpovedá štát, ako sa stanovuje v článku 6 zákona o štátnych podnikoch.

| (47) | Vzhľadom na zodpovednosť štátu nemožno podľa článku 3 kapitoly 1 zákona o konkurze vyhlásiť úpadok štátneho podniku. |
| --- | --- |

(47)

Vzhľadom na zodpovednosť štátu nemožno podľa článku 3 kapitoly 1 zákona o konkurze vyhlásiť úpadok štátneho podniku.

| (48) | Na vyváženie výhod v súvislosti s neuplatniteľnosťou právnych predpisov o konkurze sa vo fínskom právnom systéme stanovuje, že sa v prospech štátu platí poplatok v súvislosti s úvermi, ktoré štátny podnik dostane, a zárukami, ktoré štátny podnik poskytne po 1. januári 2003 (12). |
| --- | --- |

(48)

Na vyváženie výhod v súvislosti s neuplatniteľnosťou právnych predpisov o konkurze sa vo fínskom právnom systéme stanovuje, že sa v prospech štátu platí poplatok v súvislosti s úvermi, ktoré štátny podnik dostane, a zárukami, ktoré štátny podnik poskytne po 1. januári 2003 (12).

| (49) | Podľa oddielu 15 zákona o štátnych úveroch a poskytovaní štátnych záruk (13) je pri určovaní veľkosti takéhoto záručného poplatku potrebné zohľadniť veľkosť možných záväzných platieb štátu z dôvodu záruky, povahu a veľkosť operácií rizikového subjektu a jeho hospodárstvo, kreditnú spoľahlivosť rizikového subjektu, kreditnú spoľahlivosť národného hospodárstva rizikového subjektu a ostatné záležitosti a podmienky súťaže, ktoré majú vplyv na pokryté riziko. |
| --- | --- |

(49)

Podľa oddielu 15 zákona o štátnych úveroch a poskytovaní štátnych záruk (13) je pri určovaní veľkosti takéhoto záručného poplatku potrebné zohľadniť veľkosť možných záväzných platieb štátu z dôvodu záruky, povahu a veľkosť operácií rizikového subjektu a jeho hospodárstvo, kreditnú spoľahlivosť rizikového subjektu, kreditnú spoľahlivosť národného hospodárstva rizikového subjektu a ostatné záležitosti a podmienky súťaže, ktoré majú vplyv na pokryté riziko.

| (50) | Pokiaľ ide o dlhodobé úvery, vo vyhláške vlády o poplatkoch vyberaných zo štátnych záruk (14) sa stanovuje paušálna suma, ktorá sa má vyberať, na úrovni 0,25 % úveru (manipulačný poplatok). Ak je riziko straty v súvislosti so zárukou mimoriadne vysoké, vybraná paušálna suma sa zvyšuje o 1,50 percentuálneho bodu. Okrem toho sa vyberá ročný poplatok na úrovni 0,35 % úveru. Ak nastanú významné zmeny trhových podmienok, úroveň ročného poplatku sa má upraviť najneskôr do 12 mesiacov. |
| --- | --- |

(50)

Pokiaľ ide o dlhodobé úvery, vo vyhláške vlády o poplatkoch vyberaných zo štátnych záruk (14) sa stanovuje paušálna suma, ktorá sa má vyberať, na úrovni 0,25 % úveru (manipulačný poplatok). Ak je riziko straty v súvislosti so zárukou mimoriadne vysoké, vybraná paušálna suma sa zvyšuje o 1,50 percentuálneho bodu. Okrem toho sa vyberá ročný poplatok na úrovni 0,35 % úveru. Ak nastanú významné zmeny trhových podmienok, úroveň ročného poplatku sa má upraviť najneskôr do 12 mesiacov.

| (51) | Pokiaľ ide o krátkodobé úvery, ročný poplatok sa stanovuje na úrovni polovice ročného poplatku pre dlhodobé úvery stanoveného v uvedenom zákone o štátnych úveroch a poskytovaní štátnych záruk. |
| --- | --- |

(51)

Pokiaľ ide o krátkodobé úvery, ročný poplatok sa stanovuje na úrovni polovice ročného poplatku pre dlhodobé úvery stanoveného v uvedenom zákone o štátnych úveroch a poskytovaní štátnych záruk.

2.4.7.   Osobitosti prístupu na účely dane z príjmov právnických osôb

| (52) | Prístup k štátnym podnikom v súvislosti s daňou z príjmov právnických osôb sa stanovuje v zákone o dani z príjmov (15). V súlade so zásadami stanovenými v oddiele 21 ods. 3 zákona nie sú štátne podniky, ktoré pôsobia predovšetkým s cieľom uspokojovať potreby štátnych inštitúcií, povinné platiť daň. |
| --- | --- |

(52)

Prístup k štátnym podnikom v súvislosti s daňou z príjmov právnických osôb sa stanovuje v zákone o dani z príjmov (15). V súlade so zásadami stanovenými v oddiele 21 ods. 3 zákona nie sú štátne podniky, ktoré pôsobia predovšetkým s cieľom uspokojovať potreby štátnych inštitúcií, povinné platiť daň.

| (53) | Počas prechodného obdobia sa najväčšia časť obratu Tieliikelaitosu dosahovala zo zmlúv s inou štátnou inštitúciou (Správou ciest) a v dôsledku toho sa z príjmov získaných z tejto činnosti nevyberali žiadne dane. |
| --- | --- |

(53)

Počas prechodného obdobia sa najväčšia časť obratu Tieliikelaitosu dosahovala zo zmlúv s inou štátnou inštitúciou (Správou ciest) a v dôsledku toho sa z príjmov získaných z tejto činnosti nevyberali žiadne dane.

| (54) | Okrem toho kedykoľvek Tieliikelaitos kupoval pozemky s pôdou, boli predávajúci do júla 2004 vo veľkej miere oslobodení od dane z príslušného kapitálového zisku podľa oddielu 49 zákona o dani z príjmov (16). V júli 2004 bolo toto opatrenie odstránené zo zákona o dani z príjmov. |
| --- | --- |

(54)

Okrem toho kedykoľvek Tieliikelaitos kupoval pozemky s pôdou, boli predávajúci do júla 2004 vo veľkej miere oslobodení od dane z príslušného kapitálového zisku podľa oddielu 49 zákona o dani z príjmov (16). V júli 2004 bolo toto opatrenie odstránené zo zákona o dani z príjmov.

3.   POCHYBNOSTI KOMISIE

| (55) | Komisia v svojom rozhodnutí začať konanie uplatnila tieto pochybnosti:






  — | či získal Tieliikelaitos výhodu z osobitných organizačných opatrení týkajúcich sa presunov pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a vládnymi agentúrami a zo špeciálnych projektov s cieľom integrovať nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov, |
| --- | --- | --- |

(55)

Komisia v svojom rozhodnutí začať konanie uplatnila tieto pochybnosti:

—

či získal Tieliikelaitos výhodu z osobitných organizačných opatrení týkajúcich sa presunov pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a vládnymi agentúrami a zo špeciálnych projektov s cieľom integrovať nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov,

| — | či previedol fínsky štát pozemky s pôdou a štrkom na Tieliikelaitos za trhovú cenu, |
| --- | --- |

—

či previedol fínsky štát pozemky s pôdou a štrkom na Tieliikelaitos za trhovú cenu,

| — | aká bola presná peňažná hodnota výhod, ktoré fínska vláda poskytla pre Tieliikelaitos, |
| --- | --- |

—

aká bola presná peňažná hodnota výhod, ktoré fínska vláda poskytla pre Tieliikelaitos,

| — | či bolo využitie nízko úročenej pôžičky, dojednaných zmlúv, (prípadných) špeciálnych projektov na účely integrácie nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov a prevod pozemkov s pôdou a štrkom zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 86 ods. 2 Zmluvy o založení ES. V tejto súvislosti je dôležité najmä to, či bol s vecou spojený záväzok verejnej služby a či sa podarilo vyhnúť nadmernej kompenzácii štrukturálnych nevýhod, |
| --- | --- |

—

či bolo využitie nízko úročenej pôžičky, dojednaných zmlúv, (prípadných) špeciálnych projektov na účely integrácie nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov a prevod pozemkov s pôdou a štrkom zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 86 ods. 2 Zmluvy o založení ES. V tejto súvislosti je dôležité najmä to, či bol s vecou spojený záväzok verejnej služby a či sa podarilo vyhnúť nadmernej kompenzácii štrukturálnych nevýhod,

| — | či bolo využitie nízko úročenej pôžičky, dojednaných zmlúv, (prípadných) špeciálnych projektov na účely integrácie nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov a prevod pozemkov s pôdou a štrkom zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení ES. V tejto súvislosti je dôležité najmä to, či uskutočnené opatrenia boli primerané a či pozitívne vplyvy pomoci boli väčšie ako jej negatívne vplyvy na hospodársku súťaž, |
| --- | --- |

—

či bolo využitie nízko úročenej pôžičky, dojednaných zmlúv, (prípadných) špeciálnych projektov na účely integrácie nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov a prevod pozemkov s pôdou a štrkom zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení ES. V tejto súvislosti je dôležité najmä to, či uskutočnené opatrenia boli primerané a či pozitívne vplyvy pomoci boli väčšie ako jej negatívne vplyvy na hospodársku súťaž,

| — | či bolo osobitné zaobchádzanie v oblasti daní a nepoužitie právnej úpravy týkajúcej sa konkurzu zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení ES. |
| --- | --- |

—

či bolo osobitné zaobchádzanie v oblasti daní a nepoužitie právnej úpravy týkajúcej sa konkurzu zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení ES.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN – PRIPOMIENKY SPOLOČNE PODANÉ KONFEDERÁCIOU FÍNSKYCH STAVEBNÝCH ODVETVÍ RT A CENTRÁLNYM ZDRUŽENÍM DODÁVATEĽOV ZEMNÝCH PRÁC VO FÍNSKU

4.1.   Štátny úver

| (56) | Sťažovatelia zastávajú názor, že úroková miera stanovená pre štátny úver poskytnutý Tieliikelaitosu je evidentne nižšia ako trhová miera a že zodpovedajúca peňažná výhoda, ktorú dostal Tieliikelaitos, dosiahla počas rokov 2001 – 2004 približne 3,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(56)

Sťažovatelia zastávajú názor, že úroková miera stanovená pre štátny úver poskytnutý Tieliikelaitosu je evidentne nižšia ako trhová miera a že zodpovedajúca peňažná výhoda, ktorú dostal Tieliikelaitos, dosiahla počas rokov 2001 – 2004 približne 3,2 mil. EUR.

| (57) | Sťažovatelia sa domnievajú, že vyššie úrokové platby stanovené na obdobie rokov 2005 – 2015 v skutočnosti nezmenšujú túto výhodu. Keďže úrokové miery rastú od roku 2005, 5 % úroková miera stanovená na obdobie rokov 2005 – 2015 môže čoskoro prestať byť vyššou úrokovou mierou ako miera, ktorá v súčasnej dobe prevláda na trhu. |
| --- | --- |

(57)

Sťažovatelia sa domnievajú, že vyššie úrokové platby stanovené na obdobie rokov 2005 – 2015 v skutočnosti nezmenšujú túto výhodu. Keďže úrokové miery rastú od roku 2005, 5 % úroková miera stanovená na obdobie rokov 2005 – 2015 môže čoskoro prestať byť vyššou úrokovou mierou ako miera, ktorá v súčasnej dobe prevláda na trhu.

4.2.   Pozemky s pôdou a štrkom poskytnuté Tieliikelaitosu

| (58) | Sťažovatelia poznamenávajú, že hodnota, v ktorej zdroje pôdy zaúčtoval do počiatočnej súvahy Tieliikelaitosu fínsky štát, je o 15 mil. FIM (17) nižšia ako odhad nezávislého znalca (Catella). Na základe odhadu súkromného sektora zemných prác by tento rozdiel mal byť ešte väčší. Podľa názoru sťažovateľov by bolo tiež vhodnejšie, keby Tieliikelaitos kupoval zdroje pôdy potrebné na realizáciu svojich zmlúv od externých dodávateľov za trhovú cenu. |
| --- | --- |

(58)

Sťažovatelia poznamenávajú, že hodnota, v ktorej zdroje pôdy zaúčtoval do počiatočnej súvahy Tieliikelaitosu fínsky štát, je o 15 mil. FIM (17) nižšia ako odhad nezávislého znalca (Catella). Na základe odhadu súkromného sektora zemných prác by tento rozdiel mal byť ešte väčší. Podľa názoru sťažovateľov by bolo tiež vhodnejšie, keby Tieliikelaitos kupoval zdroje pôdy potrebné na realizáciu svojich zmlúv od externých dodávateľov za trhovú cenu.

| (59) | Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že zníženia z dôvodu nepredajnosti v súvislosti s hodnotou pozemkov s pôdou a štrkom, ktoré sa uskutočnili vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu počas rokov 2002 – 2004 a boli prijaté audítormi Tieliikelaitosu, nemožno považovať za dôkaz neposkytnutia štátnej pomoci pri prevode pozemkov s pôdou a štrkom. Sťažovatelia sa domnievajú, že audítori Tieliikelaitosu nemali dostatočné znalosti v oblasti zdrojov pôdy na vykonanie tohto druhu ocenenia. Podľa sťažovateľov zakladali audítori svoj názor na odhade vykonanom manažmentom Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(59)

Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že zníženia z dôvodu nepredajnosti v súvislosti s hodnotou pozemkov s pôdou a štrkom, ktoré sa uskutočnili vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu počas rokov 2002 – 2004 a boli prijaté audítormi Tieliikelaitosu, nemožno považovať za dôkaz neposkytnutia štátnej pomoci pri prevode pozemkov s pôdou a štrkom. Sťažovatelia sa domnievajú, že audítori Tieliikelaitosu nemali dostatočné znalosti v oblasti zdrojov pôdy na vykonanie tohto druhu ocenenia. Podľa sťažovateľov zakladali audítori svoj názor na odhade vykonanom manažmentom Tieliikelaitosu.

4.3.   Dojednané zmluvy na cestné služby

| (60) | Sťažovatelia zastávajú názor, že pomoc v súvislosti s dojednanými zmluvami zadanými Tieliikelaitosu Správou ciest predstavovala sumu 21,5 mil. EUR, ktorú vypočítali na základe rozdielu ziskových rozpätí dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré realizoval Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(60)

Sťažovatelia zastávajú názor, že pomoc v súvislosti s dojednanými zmluvami zadanými Tieliikelaitosu Správou ciest predstavovala sumu 21,5 mil. EUR, ktorú vypočítali na základe rozdielu ziskových rozpätí dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré realizoval Tieliikelaitos.

| (61) | Sťažovatelia majú ďalej podozrenie, že ziskové rozpätia dojednaných zmlúv mohli byť umelo znížené aj zohľadnením nákladov na pracovníkov, ktorí sa nepodieľali na realizácii dojednaných zmlúv. |
| --- | --- |

(61)

Sťažovatelia majú ďalej podozrenie, že ziskové rozpätia dojednaných zmlúv mohli byť umelo znížené aj zohľadnením nákladov na pracovníkov, ktorí sa nepodieľali na realizácii dojednaných zmlúv.

| (62) | Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že takzvaný postup úpravy nákladov týkajúci sa dojednaných zmlúv (18) poskytol Tieliikelaitosu mimoriadne finančné prostriedky v každom roku počas obdobia rokov 2001 – 2004, ktoré mohol využívať približne jeden rok bez toho, aby z nich musel platiť úrok Správe ciest. |
| --- | --- |

(62)

Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že takzvaný postup úpravy nákladov týkajúci sa dojednaných zmlúv (18) poskytol Tieliikelaitosu mimoriadne finančné prostriedky v každom roku počas obdobia rokov 2001 – 2004, ktoré mohol využívať približne jeden rok bez toho, aby z nich musel platiť úrok Správe ciest.

| (63) | Sťažovatelia sa domnievajú, že pomoc, ktorú prijal Tieliikelaitos, mu okrem iného umožnila vykonávať plánovaco-realizačné zmluvy (19), ktoré mali nižšie ziskové rozpätie. |
| --- | --- |

(63)

Sťažovatelia sa domnievajú, že pomoc, ktorú prijal Tieliikelaitos, mu okrem iného umožnila vykonávať plánovaco-realizačné zmluvy (19), ktoré mali nižšie ziskové rozpätie.

| (64) | Sťažovatelia sa domnievajú, že skutočnosť, že finančné výsledky Tieliikelaitosu v porovnaní s jeho konkurentmi boli nižšie ako priemer odvetvia, len dokazuje, že činnosť Tieliikelaitosu bola neefektívna a že používal protisúťažnú cenovú politiku v liberalizovaných sektoroch. |
| --- | --- |

(64)

Sťažovatelia sa domnievajú, že skutočnosť, že finančné výsledky Tieliikelaitosu v porovnaní s jeho konkurentmi boli nižšie ako priemer odvetvia, len dokazuje, že činnosť Tieliikelaitosu bola neefektívna a že používal protisúťažnú cenovú politiku v liberalizovaných sektoroch.

4.4.   Dojednané zmluvy na služby trajektovej prepravy

| (65) | Sťažovatelia zastávajú názor, že dojednané zmluvy na služby trajektovej prepravy prinášajú výhodu Tieliikelaitosu. Domnievajú sa, že Tieliikelaitos je schopný poskytovať služby trajektovej prepravy za relatívne nízku cenu len z dôvodu, že dostal od Správy ciest trajektové zariadenia, ktoré buď netreba obnovovať, alebo z dôvodu, že súvisiace kapitálové náklady nie je potrebné započítať do hodnoty zariadenia. |
| --- | --- |

(65)

Sťažovatelia zastávajú názor, že dojednané zmluvy na služby trajektovej prepravy prinášajú výhodu Tieliikelaitosu. Domnievajú sa, že Tieliikelaitos je schopný poskytovať služby trajektovej prepravy za relatívne nízku cenu len z dôvodu, že dostal od Správy ciest trajektové zariadenia, ktoré buď netreba obnovovať, alebo z dôvodu, že súvisiace kapitálové náklady nie je potrebné započítať do hodnoty zariadenia.

4.5.   Opatrenia na zníženie počtu pracovníkov Tieliikelaitosu

| (66) | Podľa názoru sťažovateľov prijal Tieliikelaitos počas obdobia rokov 2001 – 2004 približne 100 mil. EUR štátnej pomoci na riešenie problému nadbytku pracovníkov. |
| --- | --- |

(66)

Podľa názoru sťažovateľov prijal Tieliikelaitos počas obdobia rokov 2001 – 2004 približne 100 mil. EUR štátnej pomoci na riešenie problému nadbytku pracovníkov.

| (67) | Sťažovatelia sa okrem iného domnievajú, že Tieliikelaitos získal prospech z pomoci v spojitosti s faktom, že jeho zamestnanci mali zvýhodnené postavenie pri obsadzovaní voľných pozícií vo vládnych agentúrach vrátane Správy ciest. To celkovo umožnilo Tieliikelaitosu zmenšiť problém nadmerného počtu zamestnancov o 116 osôb. |
| --- | --- |

(67)

Sťažovatelia sa okrem iného domnievajú, že Tieliikelaitos získal prospech z pomoci v spojitosti s faktom, že jeho zamestnanci mali zvýhodnené postavenie pri obsadzovaní voľných pozícií vo vládnych agentúrach vrátane Správy ciest. To celkovo umožnilo Tieliikelaitosu zmenšiť problém nadmerného počtu zamestnancov o 116 osôb.

| (68) | Sťažovatelia sa domnievajú, že postup prevodu príslušných zamestnancov viedol k strate slobody dotknutých vládnych agentúr vybrať si na danú pozíciu najlepšieho a cenovo najprimeranejšieho uchádzača a spôsobil štátu dodatočné náklady. Štát mohol byť schopný prijať pracovníkov zvonku cenovo výhodnejšie a za priaznivejších podmienok zamestnania. Pracovníci Tieliikelaitosu boli prevedení na nové pozície so starými podmienkami zamestnania a brali sa ako starí skúsení pracovníci. |
| --- | --- |

(68)

Sťažovatelia sa domnievajú, že postup prevodu príslušných zamestnancov viedol k strate slobody dotknutých vládnych agentúr vybrať si na danú pozíciu najlepšieho a cenovo najprimeranejšieho uchádzača a spôsobil štátu dodatočné náklady. Štát mohol byť schopný prijať pracovníkov zvonku cenovo výhodnejšie a za priaznivejších podmienok zamestnania. Pracovníci Tieliikelaitosu boli prevedení na nové pozície so starými podmienkami zamestnania a brali sa ako starí skúsení pracovníci.

| (69) | Sťažovatelia ďalej poukazujú, že Tielliikelaitos prijal 20,1 mil. EUR ako štátnu pomoc z rozpočtu Správy ciest na účely pomoci zamestnancom Tieliikelaitosu na nájdenie nových pracovných miest, financovanie doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a na dôchodkovú podporu pri predčasnom odchode do dôchodku. |
| --- | --- |

(69)

Sťažovatelia ďalej poukazujú, že Tielliikelaitos prijal 20,1 mil. EUR ako štátnu pomoc z rozpočtu Správy ciest na účely pomoci zamestnancom Tieliikelaitosu na nájdenie nových pracovných miest, financovanie doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a na dôchodkovú podporu pri predčasnom odchode do dôchodku.

| (70) | Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že pracovníci zapojení do špeciálnych projektov v oblasti služieb predstavovali vlastnú rezervnú pracovnú silu Tieliikelaitosu, keďže náklady na ňu platil fínsky štát. Sťažovatelia tvrdia, že v súkromnom sektore neexistujú príležitosti na tento druh riešenia. Aj keď projekt alebo zmluva skončí, súkromný zamestnávateľ je stále povinný zaplatiť zamestnancovi plat alebo ako ďalšie riešenie dať mu výpoveď a platiť plat počas výpovednej lehoty. |
| --- | --- |

(70)

Sťažovatelia sa tiež domnievajú, že pracovníci zapojení do špeciálnych projektov v oblasti služieb predstavovali vlastnú rezervnú pracovnú silu Tieliikelaitosu, keďže náklady na ňu platil fínsky štát. Sťažovatelia tvrdia, že v súkromnom sektore neexistujú príležitosti na tento druh riešenia. Aj keď projekt alebo zmluva skončí, súkromný zamestnávateľ je stále povinný zaplatiť zamestnancovi plat alebo ako ďalšie riešenie dať mu výpoveď a platiť plat počas výpovednej lehoty.

| (71) | Na záver sťažovatelia majú pochybnosť, či Tieliikelaitos dostatočne prispel z vlastných zdrojov na financovanie opatrení na zníženie počtu pracovníkov. Podľa nich neposkytujú finančné výkazy Tieliikelaitosu žiadne dôkazy v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(71)

Na záver sťažovatelia majú pochybnosť, či Tieliikelaitos dostatočne prispel z vlastných zdrojov na financovanie opatrení na zníženie počtu pracovníkov. Podľa nich neposkytujú finančné výkazy Tieliikelaitosu žiadne dôkazy v tejto súvislosti.

4.6.   Nepriama fiškálna pomoc v súvislosti s nákupom pozemkov

| (72) | Sťažovatelia uvádzajú, že keď Tieliikelaitos kupoval pozemky počas prechodného obdobia, predávajúci boli vo veľkej miere oslobodení od dane z kapitálového zisku, čo tiež predstavuje nepriamu štátnu pomoc v prospech Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(72)

Sťažovatelia uvádzajú, že keď Tieliikelaitos kupoval pozemky počas prechodného obdobia, predávajúci boli vo veľkej miere oslobodení od dane z kapitálového zisku, čo tiež predstavuje nepriamu štátnu pomoc v prospech Tieliikelaitosu.

4.7.   Výhody udelené Tieliikelaitosu trvale: neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy a odchýlky od štandardnej daňovej právnej úpravy

4.7.1.   Právne predpisy o konkurze

| (73) | Sťažovatelia zastávajú názor, že fakt, že Tieliikelaitos nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov upravujúcich konkurz, predstavuje zakázanú štátnu pomoc. Poukazujú, že hoci súčasný zákon o konkurze (20) nadobudol účinnosť len 1. septembra 2004, možnosť vyhlásiť úpadok Tieliikelaitosu neexistovala ani predtým. |
| --- | --- |

(73)

Sťažovatelia zastávajú názor, že fakt, že Tieliikelaitos nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov upravujúcich konkurz, predstavuje zakázanú štátnu pomoc. Poukazujú, že hoci súčasný zákon o konkurze (20) nadobudol účinnosť len 1. septembra 2004, možnosť vyhlásiť úpadok Tieliikelaitosu neexistovala ani predtým.

| (74) | Sťažovatelia sa domnievajú, že je dostačujúce, aby existovala možnosť tohto druhu pomoci, aj keby hrozba konkurzu nikdy nevznikla. |
| --- | --- |

(74)

Sťažovatelia sa domnievajú, že je dostačujúce, aby existovala možnosť tohto druhu pomoci, aj keby hrozba konkurzu nikdy nevznikla.

| (75) | Zdôrazňujú, že Tieliikelaitos mal vďaka príslušnej právnej úprave možnosť dostať finančné zdroje za priaznivejších podmienok. Tieliikelaitos okrem toho stále objednáva služby a materiály od externých dodávateľov, čo vytvára dlh Tieliikelaitosu voči týmto externým dodávateľom. Tieliikelaitos tým môže získať konkurenčnú výhodu, keďže nemôže byť naň vyhlásený úpadok. |
| --- | --- |

(75)

Zdôrazňujú, že Tieliikelaitos mal vďaka príslušnej právnej úprave možnosť dostať finančné zdroje za priaznivejších podmienok. Tieliikelaitos okrem toho stále objednáva služby a materiály od externých dodávateľov, čo vytvára dlh Tieliikelaitosu voči týmto externým dodávateľom. Tieliikelaitos tým môže získať konkurenčnú výhodu, keďže nemôže byť naň vyhlásený úpadok.

| (76) | Upriamili ďalej pozornosť Komisie na fakt, že záručný poplatok za úvery obstarané a záruky poskytnuté štátnym podnikom, ktorého účelom bolo kompenzovať skutočnosť, že organizácia pôsobiaca ako súčasť štátu môže dostávať externé financovanie za priaznivejších podmienok, sa zaviedol až v roku 2003 (článok 5 zákona o štátnych podnikoch). To znamená, že Tieliikelaitos doteraz nezaplatil takýto poplatok (nie je uplatniteľný retroaktívne na úvery, ktoré Tieliikelaitos obstaral pred rokom 2003). |
| --- | --- |

(76)

Upriamili ďalej pozornosť Komisie na fakt, že záručný poplatok za úvery obstarané a záruky poskytnuté štátnym podnikom, ktorého účelom bolo kompenzovať skutočnosť, že organizácia pôsobiaca ako súčasť štátu môže dostávať externé financovanie za priaznivejších podmienok, sa zaviedol až v roku 2003 (článok 5 zákona o štátnych podnikoch). To znamená, že Tieliikelaitos doteraz nezaplatil takýto poplatok (nie je uplatniteľný retroaktívne na úvery, ktoré Tieliikelaitos obstaral pred rokom 2003).

| (77) | Sťažovatelia každopádne poznamenávajú, že súkromné podniky, na ktoré možno podľa fínskeho práva uvaliť konkurz, musia tiež dať poskytovateľovi úveru záruky, ktoré zodpovedajú výške nákladov na poplatok za štátnu záruku. Výdavky tohto druhu vznikajú napríklad v dôsledku zaťaženia nehnuteľného majetku hypotékou a trvalými prenájmami, ako aj záruk poskytnutých finančnými inštitúciami a inými stranami. |
| --- | --- |

(77)

Sťažovatelia každopádne poznamenávajú, že súkromné podniky, na ktoré možno podľa fínskeho práva uvaliť konkurz, musia tiež dať poskytovateľovi úveru záruky, ktoré zodpovedajú výške nákladov na poplatok za štátnu záruku. Výdavky tohto druhu vznikajú napríklad v dôsledku zaťaženia nehnuteľného majetku hypotékou a trvalými prenájmami, ako aj záruk poskytnutých finančnými inštitúciami a inými stranami.

4.7.2.   Zaobchádzanie v daňovej oblasti

| (78) | Podľa názoru sťažovateľov skutočnosť, že Tieliikelaitos neplatí štátu dane z príjmov právnických osôb preto, že štátne zmluvy tvoria viac ako polovicu jeho obratu, predstavuje zakázanú pomoc. |
| --- | --- |

(78)

Podľa názoru sťažovateľov skutočnosť, že Tieliikelaitos neplatí štátu dane z príjmov právnických osôb preto, že štátne zmluvy tvoria viac ako polovicu jeho obratu, predstavuje zakázanú pomoc.

| (79) | Sťažovatelia zastávajú názor, že Tieliikelaitos získal výhodu vo výške 14,5 mil. EUR prostredníctvom oslobodenia od daní za samotné roky 2001 až 2004, keďže by musel zaplatiť o 14,5 mil. EUR viac na daniach, keby sa na neho vzťahovala 29 % daňová sadzba, ktorá sa vzťahovala na súkromné podniky v rokoch 2001 až 2004 (v roku 2005 sa táto sadzba znížila na 26 %). |
| --- | --- |

(79)

Sťažovatelia zastávajú názor, že Tieliikelaitos získal výhodu vo výške 14,5 mil. EUR prostredníctvom oslobodenia od daní za samotné roky 2001 až 2004, keďže by musel zaplatiť o 14,5 mil. EUR viac na daniach, keby sa na neho vzťahovala 29 % daňová sadzba, ktorá sa vzťahovala na súkromné podniky v rokoch 2001 až 2004 (v roku 2005 sa táto sadzba znížila na 26 %).

| (80) | Skutočnosť, že Tieliikelaitos zaplatil časť svojho zisku štátu, zodpovedá platbe dividendy súkromnou spoločnosťou s ručením obmedzeným, o veľkosti ktorej vždy rozhodujú akcionári na výročnom valnom zhromaždení. Dividenda sa platí len zo zisku, ktorý zostane po zaplatení dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(80)

Skutočnosť, že Tieliikelaitos zaplatil časť svojho zisku štátu, zodpovedá platbe dividendy súkromnou spoločnosťou s ručením obmedzeným, o veľkosti ktorej vždy rozhodujú akcionári na výročnom valnom zhromaždení. Dividenda sa platí len zo zisku, ktorý zostane po zaplatení dane z príjmov právnických osôb.

4.8.   Zaťaženia vyplývajúce z osobitného postavenia Tieliikelaitosu

| (81) | V súvislosti s tým, že Tieliikelaitos je zo zákona povinný predkladať ponuky na každú verejnú súťaž na údržbu siete cestných komunikácií počas prechodného obdobia, ako aj po jeho skončení, sťažovatelia nevidia žiadne dodatočné finančné zaťaženie Tieliikelaitosu. Sťažovatelia zastávajú v každom prípade názor, že finančné výkazy Tieliikelaitosu nedokumentujú takéto dodatočné výdavky. |
| --- | --- |

(81)

V súvislosti s tým, že Tieliikelaitos je zo zákona povinný predkladať ponuky na každú verejnú súťaž na údržbu siete cestných komunikácií počas prechodného obdobia, ako aj po jeho skončení, sťažovatelia nevidia žiadne dodatočné finančné zaťaženie Tieliikelaitosu. Sťažovatelia zastávajú v každom prípade názor, že finančné výkazy Tieliikelaitosu nedokumentujú takéto dodatočné výdavky.

| (82) | Keďže Tieliikelaitos má úrady v celom Fínsku, sťažovatelia sa domnievajú, že má vynikajúcu možnosť poskytovať služby údržby v celej krajine. Správa ciest ďalej s cieľom podporovať účasť na verejných súťažiach zaviedla poplatok vo výške 5 000 EUR, ktorý zaplatí všetkým účastníkom, ktorých ponuky zodpovedajú dokumentácii verejnej súťaže. V období rokov 2001 – 2004 ponuky na každú zmluvu o údržbe zadanú na verejnú súťaž predložilo v priemere 4 – 4,7 dodávateľov. To dokazuje záujem spoločností o predkladanie ponúk. |
| --- | --- |

(82)

Keďže Tieliikelaitos má úrady v celom Fínsku, sťažovatelia sa domnievajú, že má vynikajúcu možnosť poskytovať služby údržby v celej krajine. Správa ciest ďalej s cieľom podporovať účasť na verejných súťažiach zaviedla poplatok vo výške 5 000 EUR, ktorý zaplatí všetkým účastníkom, ktorých ponuky zodpovedajú dokumentácii verejnej súťaže. V období rokov 2001 – 2004 ponuky na každú zmluvu o údržbe zadanú na verejnú súťaž predložilo v priemere 4 – 4,7 dodávateľov. To dokazuje záujem spoločností o predkladanie ponúk.

| (83) | Sťažovatelia podobne popierajú, že Tieliikelaitos mal dodatočné výdavky v porovnaní s inými spoločnosťami aktívnymi v sektore v dôsledku jeho povinnosti byť pripravený poskytovať služby v prípade mimoriadnej situácie. Po prvé zdôrazňujú, že vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu nebolo možné nájsť žiadne výdavky navyše. Po druhé sa sťažovatelia domnievajú, že všetky spoločnosti musia byť pripravené na podmienky núdzového stavu a že to je súčasťou systému riadenia rizík súkromnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(83)

Sťažovatelia podobne popierajú, že Tieliikelaitos mal dodatočné výdavky v porovnaní s inými spoločnosťami aktívnymi v sektore v dôsledku jeho povinnosti byť pripravený poskytovať služby v prípade mimoriadnej situácie. Po prvé zdôrazňujú, že vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu nebolo možné nájsť žiadne výdavky navyše. Po druhé sa sťažovatelia domnievajú, že všetky spoločnosti musia byť pripravené na podmienky núdzového stavu a že to je súčasťou systému riadenia rizík súkromnej spoločnosti.

| (84) | Sťažovatelia sa ďalej domnievajú, že vo finančných účtoch Tieliikelaitosu nie sú oddelené náklady a príjmy týkajúce sa jasne určenej služby všeobecného hospodárskeho záujmu a náklady a príjmy týkajúce sa iných služieb a že nebol definovaný žiadny parameter pre rozdeľovanie nákladov a príjmov medzi tieto dve kategórie služieb. |
| --- | --- |

(84)

Sťažovatelia sa ďalej domnievajú, že vo finančných účtoch Tieliikelaitosu nie sú oddelené náklady a príjmy týkajúce sa jasne určenej služby všeobecného hospodárskeho záujmu a náklady a príjmy týkajúce sa iných služieb a že nebol definovaný žiadny parameter pre rozdeľovanie nákladov a príjmov medzi tieto dve kategórie služieb.

| (85) | Sťažovatelia preto zdôrazňujú, že opatrenia v prospech Tieliikelaitosu nemožno kvalifikovať ako kompenzáciu za povinnosť verejnej služby. |
| --- | --- |

(85)

Sťažovatelia preto zdôrazňujú, že opatrenia v prospech Tieliikelaitosu nemožno kvalifikovať ako kompenzáciu za povinnosť verejnej služby.

| (86) | Pokiaľ ide o obmedzenia uložené na činnosť Tieliikelaitosu, sťažovatelia zdôrazňujú, že kontrolná skupina zriadená ministerstvom dopravy a spojov podotkla, že Tieliikelaitos opakovane porušil príslušné obmedzenia, napríklad budovaním energetických sietí a mestských inžinierskych sietí. Nemohli preto spôsobiť výrazné náklady a straty príjmov ani sa takéto prvky nenachádzali vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o obmedzenia uložené na činnosť Tieliikelaitosu, sťažovatelia zdôrazňujú, že kontrolná skupina zriadená ministerstvom dopravy a spojov podotkla, že Tieliikelaitos opakovane porušil príslušné obmedzenia, napríklad budovaním energetických sietí a mestských inžinierskych sietí. Nemohli preto spôsobiť výrazné náklady a straty príjmov ani sa takéto prvky nenachádzali vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu.

4.9.   Celkový záver sťažovateľov

| (87) | Sťažovatelia sa celkovo domnievajú, že Tieliikelaitos prijal zakázanú pomoc vo výške 164 až 171 mil. EUR:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Opatrenia | Výsledná pomoc |
| Zvýhodnená úroková sadzba na úvery (2001 – 2004) | 3 182 978 |
| Zariadenia | 13 800 000 – 20 700 000 |
| Zdroje pôdy s možnosťou ťažby | 7 230 000 |
| Vyťažené zdroje pôdy | 3 750 000 |
| Dojednané zmluvy (2001 – 2004) | 21 500 000 |
| Personálna reorganizácia (2001 – 2004) | 100 000 000 |
| Daňové výhody (2001 – 2004) | 14 454 620 |

(87)

Sťažovatelia sa celkovo domnievajú, že Tieliikelaitos prijal zakázanú pomoc vo výške 164 až 171 mil. EUR:

(EUR)

Opatrenia

Výsledná pomoc

Zvýhodnená úroková sadzba na úvery (2001 – 2004)

3 182 978

Zariadenia

13 800 000 – 20 700 000

Zdroje pôdy s možnosťou ťažby

7 230 000

Vyťažené zdroje pôdy

3 750 000

Dojednané zmluvy (2001 – 2004)

21 500 000

Personálna reorganizácia (2001 – 2004)

100 000 000

Daňové výhody (2001 – 2004)

14 454 620

| (88) | Podľa sťažovateľov sa príslušné sumy musia zvýšiť o sumu pomoci prijatej prostredníctvom dojednaných zmlúv v trajektovej preprave a úrokových príjmov z finančných zdrojov vrátených ročne z dojednaných zmlúv na základe postupu úpravy výšky výdavkov. |
| --- | --- |

(88)

Podľa sťažovateľov sa príslušné sumy musia zvýšiť o sumu pomoci prijatej prostredníctvom dojednaných zmlúv v trajektovej preprave a úrokových príjmov z finančných zdrojov vrátených ročne z dojednaných zmlúv na základe postupu úpravy výšky výdavkov.

| (89) | Sťažovatelia sa domnievajú, že Tieliikelaitos dostal výhody, ktoré znížili jeho výdavky a ktoré by nebol dostal za štandardných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(89)

Sťažovatelia sa domnievajú, že Tieliikelaitos dostal výhody, ktoré znížili jeho výdavky a ktoré by nebol dostal za štandardných trhových podmienok.

| (90) | Hoci sťažovatelia nepopierajú, že otvorením trhu hospodárskej súťaži sa dosiahla úspora nákladov, zdôrazňujú, že počas prechodného obdobia prijal Tieliikelaitos pomoc, ktorá sa takmer rovnala úsporám štátu za rovnaké obdobie. |
| --- | --- |

(90)

Hoci sťažovatelia nepopierajú, že otvorením trhu hospodárskej súťaži sa dosiahla úspora nákladov, zdôrazňujú, že počas prechodného obdobia prijal Tieliikelaitos pomoc, ktorá sa takmer rovnala úsporám štátu za rovnaké obdobie.

| (91) | Sťažovatelia sa domnievajú, že pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu narušila hospodársku súťaž v sektore cestnej infraštruktúry a umožnila Tieliikelaitosu vykonávať zmluvy za nižšie ziskové rozpätie ako súkromným účastníkom na trhu, ktorý charakterizuje silná hospodárska súťaž. Počas prechodného obdobia mal Tieliikelaitos podľa názoru sťažovateľov v zmluvách o údržbe ciest dominantné postavenie na trhu a v roku 2005 mu Správa ciest udelila 88 % nových zmlúv v oblasti údržby. To by mohlo dokazovať, že otvorenie trhu zlyhalo. |
| --- | --- |

(91)

Sťažovatelia sa domnievajú, že pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu narušila hospodársku súťaž v sektore cestnej infraštruktúry a umožnila Tieliikelaitosu vykonávať zmluvy za nižšie ziskové rozpätie ako súkromným účastníkom na trhu, ktorý charakterizuje silná hospodárska súťaž. Počas prechodného obdobia mal Tieliikelaitos podľa názoru sťažovateľov v zmluvách o údržbe ciest dominantné postavenie na trhu a v roku 2005 mu Správa ciest udelila 88 % nových zmlúv v oblasti údržby. To by mohlo dokazovať, že otvorenie trhu zlyhalo.

| (92) | Sťažovatelia preto spochybňujú, že opatrenia štátnej pomoci boli nutné a primerané k výsledkom, inými slovami k liberalizácii trhu údržby ciest a trhu trajektovej prepravy Fínska. Podľa názoru sťažovateľov preto štátna pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu nebola oprávnená a nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(92)

Sťažovatelia preto spochybňujú, že opatrenia štátnej pomoci boli nutné a primerané k výsledkom, inými slovami k liberalizácii trhu údržby ciest a trhu trajektovej prepravy Fínska. Podľa názoru sťažovateľov preto štátna pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu nebola oprávnená a nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

5.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ FÍNSKYMI ORGÁNMI

| (93) | Po prvé fínske orgány vysvetľujú dôvody, ktoré sú základom pre prístup, ktorý bol zvolený pri liberalizácii trhu cestných služieb vo Fínsku. |
| --- | --- |

(93)

Po prvé fínske orgány vysvetľujú dôvody, ktoré sú základom pre prístup, ktorý bol zvolený pri liberalizácii trhu cestných služieb vo Fínsku.

| (94) | Podľa ich názoru postupné otváranie trhu spolu s poskytnutím istoty zamestnania zamestnancom Tieliikelaitosu boli nutné na dosiahnutie politického kompromisu pre otvorenie trhu. |
| --- | --- |

(94)

Podľa ich názoru postupné otváranie trhu spolu s poskytnutím istoty zamestnania zamestnancom Tieliikelaitosu boli nutné na dosiahnutie politického kompromisu pre otvorenie trhu.

| (95) | Fínska vláda začala pracovať na reforme cestných služieb fakticky už v roku 1994. Napriek tomu nebolo dlho možné vzhľadom na príslušné právne zaručené záujmy dosiahnuť dohodu o liberalizácii trhu a 20. mája 1997 vládny výbor pre hospodársku politiku rozhodol ponechať existujúci systém vo veľkej miere nezmenený okrem zavedenia určitých hraníc medzi správnou funkciou a „produkčnou“ funkciou Cestných služieb. Vláda bola až na začiatku roku 2000 schopná dosiahnuť politickú dohodu o postupnej liberalizácii trhu cestných služieb. Táto dohoda sa premietla v súbore návrhov zákonov predložených parlamentu, a to v návrhu zákona o správe ciest a návrhu zákona o Tieliikelaitose, ako aj v predbežnom návrhu zákona o ročnom rozpočte (tento obsahoval predpokladané finančné zdroje potrebné na opatrenia spojené s reformou). Pri schvaľovaní príslušných zákonov parlament nielen schválil súbor opatrení podpory v prospech Tieliikelaitosu navrhovaný vládou, ale rozhodol tiež, že sa zavedú dodatočné záruky pre zamestnancov podniku. |
| --- | --- |

(95)

Fínska vláda začala pracovať na reforme cestných služieb fakticky už v roku 1994. Napriek tomu nebolo dlho možné vzhľadom na príslušné právne zaručené záujmy dosiahnuť dohodu o liberalizácii trhu a 20. mája 1997 vládny výbor pre hospodársku politiku rozhodol ponechať existujúci systém vo veľkej miere nezmenený okrem zavedenia určitých hraníc medzi správnou funkciou a „produkčnou“ funkciou Cestných služieb. Vláda bola až na začiatku roku 2000 schopná dosiahnuť politickú dohodu o postupnej liberalizácii trhu cestných služieb. Táto dohoda sa premietla v súbore návrhov zákonov predložených parlamentu, a to v návrhu zákona o správe ciest a návrhu zákona o Tieliikelaitose, ako aj v predbežnom návrhu zákona o ročnom rozpočte (tento obsahoval predpokladané finančné zdroje potrebné na opatrenia spojené s reformou). Pri schvaľovaní príslušných zákonov parlament nielen schválil súbor opatrení podpory v prospech Tieliikelaitosu navrhovaný vládou, ale rozhodol tiež, že sa zavedú dodatočné záruky pre zamestnancov podniku.

| (96) | Politickým a sociálnym úvahám dominoval aj aspekt týkajúci sa hospodárskej súťaže, ktorý predstavoval základ modelu liberalizácie trhu zvoleného fínskou vládou. Otvorenie trhu bez prechodného obdobia mohlo podľa názoru fínskych orgánov viesť k oligopolu či dokonca k monopolu na trhu, keďže Tieliikelaitos by zmizol z trhu a jeho podiel by prevzali najväčší súkromní konkurenti. |
| --- | --- |

(96)

Politickým a sociálnym úvahám dominoval aj aspekt týkajúci sa hospodárskej súťaže, ktorý predstavoval základ modelu liberalizácie trhu zvoleného fínskou vládou. Otvorenie trhu bez prechodného obdobia mohlo podľa názoru fínskych orgánov viesť k oligopolu či dokonca k monopolu na trhu, keďže Tieliikelaitos by zmizol z trhu a jeho podiel by prevzali najväčší súkromní konkurenti.

| (97) | Fínsko sa domnieva, že opatrenia, ktoré vykonalo, nepredstavujú štátnu pomoc. Ak by Komisia aj dospela k názoru, že opatrenia obsahujú štátnu pomoc, fínske orgány sa domnievajú, že pomoc by sa mala vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(97)

Fínsko sa domnieva, že opatrenia, ktoré vykonalo, nepredstavujú štátnu pomoc. Ak by Komisia aj dospela k názoru, že opatrenia obsahujú štátnu pomoc, fínske orgány sa domnievajú, že pomoc by sa mala vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (98) | Fínsko na zdôvodnenie svojho stanoviska predložilo okrem iného odbornú ekonomickú správu maklérskej spoločnosti Icecapital Securities Ltd týkajúcu sa údajných hospodárskych výhod udelených Tieliikelaitosu (ďalej len „odborná správa“). |
| --- | --- |

(98)

Fínsko na zdôvodnenie svojho stanoviska predložilo okrem iného odbornú ekonomickú správu maklérskej spoločnosti Icecapital Securities Ltd týkajúcu sa údajných hospodárskych výhod udelených Tieliikelaitosu (ďalej len „odborná správa“).

| (99) | Hoci sťažovatelia pochybujú o platnosti tejto odbornej správy z dôvodu, že Icecapital je údajne hospodársky závislý od Tieliikelaitosu, fínske orgány tvrdia, že Tieliikelaitos je len jedným z klientov IceCapitalu spolu s mnohými ďalšími. Práca IceCapitalu pre Tieliikelaitos bola príležitostná počas dvoch rokov, keď mali obchodný vzťah (v roku 2005 práca IceCapitalu pre Tieliikelaitos tvorila 4,7 % z jeho ročných príjmov; v roku 2006 – 3,1 %). Fínska vláda podmienila dodanie odbornej správy vykonaním verejnej súťaže a Icecapital bol vybraný na dodanie správy. Fínske orgány tiež poznamenávajú, že skutočnosť, že Tieliikelaitos využil služby Icecapitalu v minulosti, prehĺbila chápanie sektora zemných prác spoločnosťou Icecapital, čo bolo k prospechu pri vypracovaní odbornej správy. |
| --- | --- |

(99)

Hoci sťažovatelia pochybujú o platnosti tejto odbornej správy z dôvodu, že Icecapital je údajne hospodársky závislý od Tieliikelaitosu, fínske orgány tvrdia, že Tieliikelaitos je len jedným z klientov IceCapitalu spolu s mnohými ďalšími. Práca IceCapitalu pre Tieliikelaitos bola príležitostná počas dvoch rokov, keď mali obchodný vzťah (v roku 2005 práca IceCapitalu pre Tieliikelaitos tvorila 4,7 % z jeho ročných príjmov; v roku 2006 – 3,1 %). Fínska vláda podmienila dodanie odbornej správy vykonaním verejnej súťaže a Icecapital bol vybraný na dodanie správy. Fínske orgány tiež poznamenávajú, že skutočnosť, že Tieliikelaitos využil služby Icecapitalu v minulosti, prehĺbila chápanie sektora zemných prác spoločnosťou Icecapital, čo bolo k prospechu pri vypracovaní odbornej správy.

5.1.   Štátny úver

| (100) | Fínske orgány tvrdia, že nešlo o štandardné poskytnutie úveru, pri ktorom sa spoločnosti poskytne úver určitej veľkosti, ktorý sa splatí s úrokmi k určitému času. Šlo skôr o prevod aktív na Tieliikelaitos s povinnosťou splatenia. |
| --- | --- |

(100)

Fínske orgány tvrdia, že nešlo o štandardné poskytnutie úveru, pri ktorom sa spoločnosti poskytne úver určitej veľkosti, ktorý sa splatí s úrokmi k určitému času. Šlo skôr o prevod aktív na Tieliikelaitos s povinnosťou splatenia.

| (101) | Fínsko sa domnieva, že v prípade, ak by sa celý stav aktív poskytol Tieliikelaitosu ako vlastné imanie, mohlo nastať narušenie hospodárskej súťaže. Keď skúmame súvahy súkromných podnikov v tomto sektore, fixné aktíva podnikov sú v ich súvahách nadobudnuté ako vlastné imanie, ako aj úver. Preto bolo dôležité, aby súvaha Tieliikelaitosu obsahovala aktíva nadobudnuté ako úver. Fínsko tvrdí, že v prípade, ak by sa to nezabezpečilo, Tieliikelaitos by získal konkurenčnú výhodu finančne sa rovnajúcu splateniu kapitálu úveru. Fínske orgány sa domnievajú, že štruktúra začiatočnej súvahy Tieliikelaitosu bola vytvorená v súlade so súvahami súkromných podnikov v sektore. |
| --- | --- |

(101)

Fínsko sa domnieva, že v prípade, ak by sa celý stav aktív poskytol Tieliikelaitosu ako vlastné imanie, mohlo nastať narušenie hospodárskej súťaže. Keď skúmame súvahy súkromných podnikov v tomto sektore, fixné aktíva podnikov sú v ich súvahách nadobudnuté ako vlastné imanie, ako aj úver. Preto bolo dôležité, aby súvaha Tieliikelaitosu obsahovala aktíva nadobudnuté ako úver. Fínsko tvrdí, že v prípade, ak by sa to nezabezpečilo, Tieliikelaitos by získal konkurenčnú výhodu finančne sa rovnajúcu splateniu kapitálu úveru. Fínske orgány sa domnievajú, že štruktúra začiatočnej súvahy Tieliikelaitosu bola vytvorená v súlade so súvahami súkromných podnikov v sektore.

| (102) | Ak by sa opatrenie skúmalo ako štandardný dlhodobý úver, Fínsko sa domnieva, že by sa náklady na úver mali porovnať s finančnými zdrojmi dostupnými na trhu počas celého obdobia úveru. Porovnanie, v ktorom sa porovnávajú len niektoré roky úveru s trhovými alternatívami, neposkytuje celkový obraz o nákladoch na úver. Fínsko sa preto domnieva, že spoločne s prechodným obdobím rokov 2001 – 2004 sa musí skúmať obdobie rokov 2005 – 2015. |
| --- | --- |

(102)

Ak by sa opatrenie skúmalo ako štandardný dlhodobý úver, Fínsko sa domnieva, že by sa náklady na úver mali porovnať s finančnými zdrojmi dostupnými na trhu počas celého obdobia úveru. Porovnanie, v ktorom sa porovnávajú len niektoré roky úveru s trhovými alternatívami, neposkytuje celkový obraz o nákladoch na úver. Fínsko sa preto domnieva, že spoločne s prechodným obdobím rokov 2001 – 2004 sa musí skúmať obdobie rokov 2005 – 2015.

| (103) | Fínske orgány uvádzajú, že Tieliikelaitos nemá možnosť ukončiť úverovú zmluvu počas lehoty úveru bez súhlasu veriteľa. Preto je pri výpočte možnej výhody získanej dlhodobým úverom potrebné primerane brať do úvahy celú lehotu, počas ktorej musí Tieliikelaitos platiť úroky. Takýto výpočet vedie k výrazne odlišnému výsledku oproti výpočtom sťažovateľov. |
| --- | --- |

(103)

Fínske orgány uvádzajú, že Tieliikelaitos nemá možnosť ukončiť úverovú zmluvu počas lehoty úveru bez súhlasu veriteľa. Preto je pri výpočte možnej výhody získanej dlhodobým úverom potrebné primerane brať do úvahy celú lehotu, počas ktorej musí Tieliikelaitos platiť úroky. Takýto výpočet vedie k výrazne odlišnému výsledku oproti výpočtom sťažovateľov.

| (104) | V súvislosti s príslušnou úrokovou mierou fínske orgány poznamenávajú, že ako referenčná úroková miera podnikových úverov sa vo všeobecnosti používa 12-mesačný Euribor. Fínsko podotýka, že existuje krivka termínových obchodov, ktorá predpovedá, aká bude úroveň trhových úrokových mier do roku 2015. Táto krivka sa zakladá na očakávaniach vývoja úrokových mier rôznymi účastníkmi trhu. Referenčné úrokové miery používané pri výpočtoch odbornej správy sa zakladajú na informáciách dostupných na termínovom trhu, a teda opisujú predstavy trhu o budúcej úrokovej miere. |
| --- | --- |

(104)

V súvislosti s príslušnou úrokovou mierou fínske orgány poznamenávajú, že ako referenčná úroková miera podnikových úverov sa vo všeobecnosti používa 12-mesačný Euribor. Fínsko podotýka, že existuje krivka termínových obchodov, ktorá predpovedá, aká bude úroveň trhových úrokových mier do roku 2015. Táto krivka sa zakladá na očakávaniach vývoja úrokových mier rôznymi účastníkmi trhu. Referenčné úrokové miery používané pri výpočtoch odbornej správy sa zakladajú na informáciách dostupných na termínovom trhu, a teda opisujú predstavy trhu o budúcej úrokovej miere.

| (105) | Na základe toho je z odbornej správy jasné, že od konca prechodného obdobia do konca lehoty úveru musí Tieliikelaitos zaplatiť približne o 2,0 mil. EUR viac ako za financovanie pri trhovej úrokovej miere, ako predpovedali trhoví analytici k 8. máju 2006 (21). |
| --- | --- |

(105)

Na základe toho je z odbornej správy jasné, že od konca prechodného obdobia do konca lehoty úveru musí Tieliikelaitos zaplatiť približne o 2,0 mil. EUR viac ako za financovanie pri trhovej úrokovej miere, ako predpovedali trhoví analytici k 8. máju 2006 (21).

| (106) | Fínsko preto dospelo k záveru, že v každom prípade by sa táto suma 2 mil. EUR mala odpočítať od 3,2 mil. EUR podľa hodnotenia sťažovateľov, z čoho vyplýva, že maximálna možná výhoda pre Tieliikelaitos zo štátneho úveru je 1,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(106)

Fínsko preto dospelo k záveru, že v každom prípade by sa táto suma 2 mil. EUR mala odpočítať od 3,2 mil. EUR podľa hodnotenia sťažovateľov, z čoho vyplýva, že maximálna možná výhoda pre Tieliikelaitos zo štátneho úveru je 1,2 mil. EUR.

5.2.   Pozemky s pôdou a štrkom poskytnuté k dispozícii Tieliikelaitosu

| (107) | Na úvod fínske orgány vysvetľujú, že jednou z hlavných zásad, ktoré sú základom rozdelenia Cestných služieb na Správu ciest a Tieliikelaitos, bola zásada, že aktíva upravené právnymi predpismi o cestách, t. j. najmä samotné cesty, musí vlastniť Správa ciest, kým aktíva predtým používané časťou Cestných služieb zaoberajúcou sa „projektovaním, výstavbou a údržbou ciest“ (predchodca Tieliikelaitosu), musí pri údržbe ciest vlastniť Tieliikelaitos na účely údržby ciest. |
| --- | --- |

(107)

Na úvod fínske orgány vysvetľujú, že jednou z hlavných zásad, ktoré sú základom rozdelenia Cestných služieb na Správu ciest a Tieliikelaitos, bola zásada, že aktíva upravené právnymi predpismi o cestách, t. j. najmä samotné cesty, musí vlastniť Správa ciest, kým aktíva predtým používané časťou Cestných služieb zaoberajúcou sa „projektovaním, výstavbou a údržbou ciest“ (predchodca Tieliikelaitosu), musí pri údržbe ciest vlastniť Tieliikelaitos na účely údržby ciest.

| (108) | Pokiaľ ide o hodnotenie pozemkov s pôdou a štrkom k dispozícii Tieliikelaitosu, fínske orgány sa domnievajú, že ocenenie pozemkov s pôdou a pozemkov so štrkom sa vykonalo súlade so zásadami uvedenými v oznámení Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (22). |
| --- | --- |

(108)

Pokiaľ ide o hodnotenie pozemkov s pôdou a štrkom k dispozícii Tieliikelaitosu, fínske orgány sa domnievajú, že ocenenie pozemkov s pôdou a pozemkov so štrkom sa vykonalo súlade so zásadami uvedenými v oznámení Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (22).

| (109) | Fínsko tvrdí, že hodnotenie spoločnosti Catella, ktoré sa bralo ako základ pre stanovenie hodnoty pozemkov so štrkom a pôdou, možno považovať za výsledok odhadu nestranného hodnotiaceho. |
| --- | --- |

(109)

Fínsko tvrdí, že hodnotenie spoločnosti Catella, ktoré sa bralo ako základ pre stanovenie hodnoty pozemkov so štrkom a pôdou, možno považovať za výsledok odhadu nestranného hodnotiaceho.

| (110) | Úprava odhadu spoločnosti Catella [revízia smerom nadol zo 128 mil. FIM na 113 mil. FIM (23)] sa vykonala z dôvodu, že fínske ministerstvo dopravy a spojov sa domnievalo, že cena betonárskeho štrku klesne, keď Tieliikelaitos vstúpi na príslušný trh ako predávajúci, že pridaná hodnota pri procese ťažby bola nižšia na základe vnútroštátneho katastrálneho prieskumu Fínska a že náklady na následnú rekultiváciu budú vyššie na základe nových požiadaviek týkajúcich sa následnej rekultivácie oblastí predstavujúcich zdroj pôdy. |
| --- | --- |

(110)

Úprava odhadu spoločnosti Catella [revízia smerom nadol zo 128 mil. FIM na 113 mil. FIM (23)] sa vykonala z dôvodu, že fínske ministerstvo dopravy a spojov sa domnievalo, že cena betonárskeho štrku klesne, keď Tieliikelaitos vstúpi na príslušný trh ako predávajúci, že pridaná hodnota pri procese ťažby bola nižšia na základe vnútroštátneho katastrálneho prieskumu Fínska a že náklady na následnú rekultiváciu budú vyššie na základe nových požiadaviek týkajúcich sa následnej rekultivácie oblastí predstavujúcich zdroj pôdy.

| (111) | Vzhľadom na znižujúcu revíziu hodnoty pozemkových aktív vykonanú vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia a prijatú audítormi Tieliikelaitosu (Ernst and Young) fínske orgány odhadujú, že pozemky s pôdou a štrkom boli zaevidované v súvahe Tieliikelaitosu s nadmernou hodnotou v porovnaní s účtovnými hodnotami overenými audítorom. Tento záver potvrdil IceCapital, ktorý vykonal celkové hodnotenie opatrení v prospech Tieliikelaitosu. Tieliikelaitos preto nezískal ekonomickú výhodu, ale namiesto toho získal ekonomickú nevýhodu vo výške 4,3 mil. EUR. |
| --- | --- |

(111)

Vzhľadom na znižujúcu revíziu hodnoty pozemkových aktív vykonanú vo finančných výkazoch Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia a prijatú audítormi Tieliikelaitosu (Ernst and Young) fínske orgány odhadujú, že pozemky s pôdou a štrkom boli zaevidované v súvahe Tieliikelaitosu s nadmernou hodnotou v porovnaní s účtovnými hodnotami overenými audítorom. Tento záver potvrdil IceCapital, ktorý vykonal celkové hodnotenie opatrení v prospech Tieliikelaitosu. Tieliikelaitos preto nezískal ekonomickú výhodu, ale namiesto toho získal ekonomickú nevýhodu vo výške 4,3 mil. EUR.

| (112) | Fínsko poznamenáva, že audítori sú znalci v hodnotení základní očakávaných príjmov, a teda mali potrebnú kvalifikáciu na overenie platnosti zrážok vykonaných spoločnosťou z dôvodu nepredajnosti. |
| --- | --- |

(112)

Fínsko poznamenáva, že audítori sú znalci v hodnotení základní očakávaných príjmov, a teda mali potrebnú kvalifikáciu na overenie platnosti zrážok vykonaných spoločnosťou z dôvodu nepredajnosti.

| (113) | Pokiaľ ide o uprednostňovanie sťažovateľmi, aby sa žiadna pôda nezaevidovala v účtovných knihách Tieliikelaitosu a aby Tieliikelaitos kúpil všetky zdroje pôdy, ktoré potreboval, za trhové ceny (pozri oddiel 4.2), Fínsko podotýka, že počas prechodného obdobia Tieliikelaitos kúpil značné množstvá zdrojov pôdy od externých strán za trhové ceny: 47 % v roku 2001, 39 % v roku 2002, 41 % v roku 2003 a 34 % v roku 2004. |
| --- | --- |

(113)

Pokiaľ ide o uprednostňovanie sťažovateľmi, aby sa žiadna pôda nezaevidovala v účtovných knihách Tieliikelaitosu a aby Tieliikelaitos kúpil všetky zdroje pôdy, ktoré potreboval, za trhové ceny (pozri oddiel 4.2), Fínsko podotýka, že počas prechodného obdobia Tieliikelaitos kúpil značné množstvá zdrojov pôdy od externých strán za trhové ceny: 47 % v roku 2001, 39 % v roku 2002, 41 % v roku 2003 a 34 % v roku 2004.

5.3.   Dojednané zmluvy na cestné služby

| (114) | Po prvé fínske orgány pripomínajú, že postup ročnej úpravy výdavkov, ktorý existoval počas prechodného obdobia (pozri oddiel 2.4.3), zabezpečil, aby rozdiely v ziskových rozpätiach medzi dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže boli vo veľkej miere vyrovnané. Úpravy výdavkov počas prechodného obdobia celkovo predstavovali 16,8 mil. EUR. |
| --- | --- |

(114)

Po prvé fínske orgány pripomínajú, že postup ročnej úpravy výdavkov, ktorý existoval počas prechodného obdobia (pozri oddiel 2.4.3), zabezpečil, aby rozdiely v ziskových rozpätiach medzi dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže boli vo veľkej miere vyrovnané. Úpravy výdavkov počas prechodného obdobia celkovo predstavovali 16,8 mil. EUR.

| (115) | Pokiaľ ide o zostávajúce rozdiely v ziskových rozpätiach, podľa Fínska nie je vhodné porovnávať ziskové rozpätie dojednaných zmlúv Tieliikelaitosu s priemerným rozpätím, ktoré Tieliikelaitos získal zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže počas celého prechodného obdobia, ako to urobili sťažovatelia. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o zostávajúce rozdiely v ziskových rozpätiach, podľa Fínska nie je vhodné porovnávať ziskové rozpätie dojednaných zmlúv Tieliikelaitosu s priemerným rozpätím, ktoré Tieliikelaitos získal zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže počas celého prechodného obdobia, ako to urobili sťažovatelia.

| (116) | Podľa názoru fínskych orgánov je potrebné počítať rozdiely ziskových rozpätí za zmluvy, ktoré sú vzájomne porovnateľné. |
| --- | --- |

(116)

Podľa názoru fínskych orgánov je potrebné počítať rozdiely ziskových rozpätí za zmluvy, ktoré sú vzájomne porovnateľné.

| (117) | V súvislosti s tým bolo špecifikom rokov 2001 a 2002, že mnohé zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže počas týchto rokov predstavovali nový druh plánovaco-realizačných zmlúv (ST zmluvy). Tieliikelaitos nebol spočiatku pripravený na výrazne vyššiu úroveň rizika v porovnaní s tradičnými zmluvami. Z toho dôvodu sa úroveň ziskového rozpätia plánovaco-realizačných zmlúv ukázala byť oveľa nižšia ako očakávané ziskové rozpätie. Dojednané zmluvy zas nezahŕňali plánovaco-realizačné zmluvy. Plánovaco-realizačné zmluvy je preto vhodné vylúčiť z výpočtu. |
| --- | --- |

(117)

V súvislosti s tým bolo špecifikom rokov 2001 a 2002, že mnohé zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže počas týchto rokov predstavovali nový druh plánovaco-realizačných zmlúv (ST zmluvy). Tieliikelaitos nebol spočiatku pripravený na výrazne vyššiu úroveň rizika v porovnaní s tradičnými zmluvami. Z toho dôvodu sa úroveň ziskového rozpätia plánovaco-realizačných zmlúv ukázala byť oveľa nižšia ako očakávané ziskové rozpätie. Dojednané zmluvy zas nezahŕňali plánovaco-realizačné zmluvy. Plánovaco-realizačné zmluvy je preto vhodné vylúčiť z výpočtu.

| (118) | Špecifikom rokov 2003 a 2004 zas bolo, že dojednané zmluvy získané od Správy ciest v roku 2003 a 2004 boli výhradne zmluvy o údržbe a projektovaní ciest. Úroveň ziskového rozpätia sa preto musí porovnať s úrovňou ziskového rozpätia podobných zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(118)

Špecifikom rokov 2003 a 2004 zas bolo, že dojednané zmluvy získané od Správy ciest v roku 2003 a 2004 boli výhradne zmluvy o údržbe a projektovaní ciest. Úroveň ziskového rozpätia sa preto musí porovnať s úrovňou ziskového rozpätia podobných zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže.

| (119) | Fínske orgány ďalej poukazujú, že časť zmlúv realizovaných ako dojednané zmluvy mohla byť realizovaná – aj bez prechodného ustanovenia obsiahnutého v oddiele 9 zákona o Tieliikelaitose – iným spôsobom s použitím priameho dojednania v súlade s platnými právnymi predpismi v oblasti obstarávania. |
| --- | --- |

(119)

Fínske orgány ďalej poukazujú, že časť zmlúv realizovaných ako dojednané zmluvy mohla byť realizovaná – aj bez prechodného ustanovenia obsiahnutého v oddiele 9 zákona o Tieliikelaitose – iným spôsobom s použitím priameho dojednania v súlade s platnými právnymi predpismi v oblasti obstarávania.

| (120) | Podľa odbornej správy získal Tieliikelaitos z dojednaných zmlúv výhodu maximálne 8,5 mil. EUR, ak sa vypočíta rozdiel v ziskových rozpätiach medzi porovnateľnými dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže: | Rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dojednané zmluvy | mil. EUR | 451,4 | 346,3 | 207,1 | 85,9 | 1 090,7 |
| ziskové rozpätie | 12 % | 9,3 % | 8,9 % | 11,9 % | |
| Porovnateľné zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže | mil. EUR | 88,4 | 183,8 | 231,7 | 280,5 | 784,4 |
| ziskové rozpätie | 10,1 % | 8,5 % | 10,2 % | 12,1 % | |
| Rozdiel v ziskových rozpätiach (24) | mil. EUR | 8,6 | 2,8 | -2,7 | -0,2 | 8,5 |

(120)

Podľa odbornej správy získal Tieliikelaitos z dojednaných zmlúv výhodu maximálne 8,5 mil. EUR, ak sa vypočíta rozdiel v ziskových rozpätiach medzi porovnateľnými dojednanými zmluvami a zmluvami zadávanými prostredníctvom verejnej súťaže:

Rok

2001

2002

2003

2004

Spolu

Dojednané zmluvy

mil. EUR

451,4

346,3

207,1

85,9

1 090,7

ziskové rozpätie

12 %

9,3 %

8,9 %

11,9 %

Porovnateľné zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže

mil. EUR

88,4

183,8

231,7

280,5

784,4

ziskové rozpätie

10,1 %

8,5 %

10,2 %

12,1 %

Rozdiel v ziskových rozpätiach (24)

mil. EUR

8,6

2,8

-2,7

-0,2

8,5

| (121) | Aj keby Tieliikelaitos získal ekonomickú výhodu vo výške 8,5 mil. EUR, táto výhoda predstavovala oprávnenú kompenzáciu za povinnosť vykonávať verejné služby a za výdavky spôsobené štrukturálnymi nevýhodami (pozri oddiel 2.3). |
| --- | --- |

(121)

Aj keby Tieliikelaitos získal ekonomickú výhodu vo výške 8,5 mil. EUR, táto výhoda predstavovala oprávnenú kompenzáciu za povinnosť vykonávať verejné služby a za výdavky spôsobené štrukturálnymi nevýhodami (pozri oddiel 2.3).

| (122) | Počas prechodného obdobia sa pri oceňovaní dojednaných zmlúv museli brať do úvahy dodatočné náklady vyplývajúce najmä z nadmerných personálnych nákladov, pokiaľ neboli zohľadnené prostredníctvom iných opatrení personálnej reorganizácie. Hoci veľká časť nadbytočných pracovníkov bola počas prechodného obdobia zapojená do osobitných projektov v oblasti služieb, v Tieliikelaitose bolo v priemere ešte 100 zamestnancov navyše oproti optimálnemu počtu. |
| --- | --- |

(122)

Počas prechodného obdobia sa pri oceňovaní dojednaných zmlúv museli brať do úvahy dodatočné náklady vyplývajúce najmä z nadmerných personálnych nákladov, pokiaľ neboli zohľadnené prostredníctvom iných opatrení personálnej reorganizácie. Hoci veľká časť nadbytočných pracovníkov bola počas prechodného obdobia zapojená do osobitných projektov v oblasti služieb, v Tieliikelaitose bolo v priemere ešte 100 zamestnancov navyše oproti optimálnemu počtu.

| (123) | Fínske orgány odmietli tvrdenia, že pomoc, ktorú prijal Tieliikelaitos, umožnila štátnemu podniku akceptovať nižšiu úroveň ziskového rozpätia z plánovaco-realizačných zmlúv. Ako sa vysvetľuje vyššie, úroveň ziskového rozpätia plánovaco-realizačných zmlúv bola nižšia z dôvodu nepripravenosti Tieliikelaitosu na úroveň rizika, ktorú zahŕňali. |
| --- | --- |

(123)

Fínske orgány odmietli tvrdenia, že pomoc, ktorú prijal Tieliikelaitos, umožnila štátnemu podniku akceptovať nižšiu úroveň ziskového rozpätia z plánovaco-realizačných zmlúv. Ako sa vysvetľuje vyššie, úroveň ziskového rozpätia plánovaco-realizačných zmlúv bola nižšia z dôvodu nepripravenosti Tieliikelaitosu na úroveň rizika, ktorú zahŕňali.

| (124) | Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že výdavky spôsobené dodatočnými pracovníkmi sa považovali za náklady, ktoré umelo znížili ziskové rozpätie Tieliikelaitosu v dojednaných zmluvách, fínske orgány podotýkajú, že nadbytoční pracovníci neboli zahrnutí do výpočtu úrovne ziskového rozpätia dojednaných zmlúv. Nadbytoční pracovníci boli zaradení do projektov v oblasti služieb. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že výdavky spôsobené dodatočnými pracovníkmi sa považovali za náklady, ktoré umelo znížili ziskové rozpätie Tieliikelaitosu v dojednaných zmluvách, fínske orgány podotýkajú, že nadbytoční pracovníci neboli zahrnutí do výpočtu úrovne ziskového rozpätia dojednaných zmlúv. Nadbytoční pracovníci boli zaradení do projektov v oblasti služieb.

| (125) | Na záver Fínsko odmieta tvrdenie, že relatívne slabé finančné výsledky Tieliikelaitosu poukazujú na neefektívnosť činnosti Tieliikelaitosu a na uplatňovanie cenovej politiky na liberalizovaných trhoch zameranej proti hospodárskej súťaži. Podľa názoru Fínska možno zlé výsledky zdôvodniť dodatočnými nákladmi spôsobenými zmenami v stave pracovníkov Tieliikelaitosu a faktom, že osobitné opatrenia vytvorené pre pracovníkov nemohli pokryť všetky náklady na dodatočných pracovníkov. |
| --- | --- |

(125)

Na záver Fínsko odmieta tvrdenie, že relatívne slabé finančné výsledky Tieliikelaitosu poukazujú na neefektívnosť činnosti Tieliikelaitosu a na uplatňovanie cenovej politiky na liberalizovaných trhoch zameranej proti hospodárskej súťaži. Podľa názoru Fínska možno zlé výsledky zdôvodniť dodatočnými nákladmi spôsobenými zmenami v stave pracovníkov Tieliikelaitosu a faktom, že osobitné opatrenia vytvorené pre pracovníkov nemohli pokryť všetky náklady na dodatočných pracovníkov.

5.4.   Dojednané zmluvy na služby trajektovej prepravy

| (126) | Podľa fínskych orgánov je pre Správu ciest zatiaľ lacnejšie pokračovať v dojednaných zmluvách. Prvý pokus obstarávať časť služieb trajektovej prepravy prostredníctvom verejných súťaží bol neúspešný z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(126)

Podľa fínskych orgánov je pre Správu ciest zatiaľ lacnejšie pokračovať v dojednaných zmluvách. Prvý pokus obstarávať časť služieb trajektovej prepravy prostredníctvom verejných súťaží bol neúspešný z nasledujúcich dôvodov.

| (127) | Po prvé ceny ponúknuté účastníkmi verejnej súťaže boli o 17 – 25 % vyššie ako ceny platných dojednaných zmlúv medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom, o ktorých strany viedli osobitné ročné cenové rokovania. Preto v prípade, ak by Správa ciest akceptovala výsledky verejnej súťaže, musela by zaplatiť viac za príslušné služby. |
| --- | --- |

(127)

Po prvé ceny ponúknuté účastníkmi verejnej súťaže boli o 17 – 25 % vyššie ako ceny platných dojednaných zmlúv medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom, o ktorých strany viedli osobitné ročné cenové rokovania. Preto v prípade, ak by Správa ciest akceptovala výsledky verejnej súťaže, musela by zaplatiť viac za príslušné služby.

| (128) | Po druhé trhové postavenie Tieliikelaitosu by sa posilnilo (keďže ceny stanovené Tieliikelaitosom boli najnižšie ponúkané ceny, hoci stále vyššie ako ceny v dojednaných zmluvách, Správa ciest by musela prijať Tieliikelaitos ako víťazného uchádzača). |
| --- | --- |

(128)

Po druhé trhové postavenie Tieliikelaitosu by sa posilnilo (keďže ceny stanovené Tieliikelaitosom boli najnižšie ponúkané ceny, hoci stále vyššie ako ceny v dojednaných zmluvách, Správa ciest by musela prijať Tieliikelaitos ako víťazného uchádzača).

| (129) | Fínske orgány preto odmietajú tvrdenie, že dojednané zmluvy medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom by znamenali akúkoľvek konkurenčnú výhodu pre Tieliikelaitos. Naopak môžu predstavovať nevýhodu, keďže podmienky dojednaných zmlúv neodrážajú primerane potrebu obnovy zariadenia (kapitálové náklady nie sú zahrnuté v celom rozsahu v cene za služby trajektovej prepravy). |
| --- | --- |

(129)

Fínske orgány preto odmietajú tvrdenie, že dojednané zmluvy medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom by znamenali akúkoľvek konkurenčnú výhodu pre Tieliikelaitos. Naopak môžu predstavovať nevýhodu, keďže podmienky dojednaných zmlúv neodrážajú primerane potrebu obnovy zariadenia (kapitálové náklady nie sú zahrnuté v celom rozsahu v cene za služby trajektovej prepravy).

| (130) | Fínsko vypracúva nový model obstarávania pre budúce kolá verejnej súťaže zmenou podmienok liberalizácie v súvislosti s kapitálovými nákladmi a modernizáciou trajektov. Príležitosť dosiahnuť to možno získať znížením rizík spojených s investíciami prostredníctvom podmienok splácania trajektových zariadení pripojených k zmluve. Druhou možnosťou je požadovať, aby všetci uchádzači vo verejnej súťaži mali nové plavidlá. Medzitým boli existujúce zmluvy o trajektovej preprave predĺžené do konca roka 2009. |
| --- | --- |

(130)

Fínsko vypracúva nový model obstarávania pre budúce kolá verejnej súťaže zmenou podmienok liberalizácie v súvislosti s kapitálovými nákladmi a modernizáciou trajektov. Príležitosť dosiahnuť to možno získať znížením rizík spojených s investíciami prostredníctvom podmienok splácania trajektových zariadení pripojených k zmluve. Druhou možnosťou je požadovať, aby všetci uchádzači vo verejnej súťaži mali nové plavidlá. Medzitým boli existujúce zmluvy o trajektovej preprave predĺžené do konca roka 2009.

5.5.   Osobitné opatrenia na zníženie počtu nadbytočných zamestnancov

| (131) | Fínske orgány tvrdia, že osobitné opatrenia a osobitné projekty sa nemôžu považovať za výhodu. |
| --- | --- |

(131)

Fínske orgány tvrdia, že osobitné opatrenia a osobitné projekty sa nemôžu považovať za výhodu.

| (132) | Keď Tieliikelaitos začal činnosť 1. januára 2001, mal 4 235 zamestnancov, hoci v skutočnosti potreboval značne menej pracovníkov. Je jasné, že bývalé Cestné služby ako oficiálna inštitúcia založená na hierarchii mali veľký počet pozícií a úloh, ktoré neboli potrebné v Tieliikelaitose, čo viedlo k značnému nadbytku pracovníkov v Tieliikelaitose. |
| --- | --- |

(132)

Keď Tieliikelaitos začal činnosť 1. januára 2001, mal 4 235 zamestnancov, hoci v skutočnosti potreboval značne menej pracovníkov. Je jasné, že bývalé Cestné služby ako oficiálna inštitúcia založená na hierarchii mali veľký počet pozícií a úloh, ktoré neboli potrebné v Tieliikelaitose, čo viedlo k značnému nadbytku pracovníkov v Tieliikelaitose.

| (133) | Podľa názoru Fínska fakt, že Tieliikelaitos bol povinný zamestnať všetkých svojich pracovníkov a mal zákaz prepúšťať, predstavoval pre Tieliikelaitos štrukturálnu nevýhodu. Výdavky, ktoré spoločnosť mala v dôsledku tejto štrukturálnej nevýhody, prevýšili akékoľvek, i teoretické, ekonomické výhody získané Tieliikelaitosom. Postupy reorganizácie pracovníkov dostupné pre Tieliikelaitos boli nákladnejšie a pomalšie ako personálna politika dostupná pre konkurentov Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(133)

Podľa názoru Fínska fakt, že Tieliikelaitos bol povinný zamestnať všetkých svojich pracovníkov a mal zákaz prepúšťať, predstavoval pre Tieliikelaitos štrukturálnu nevýhodu. Výdavky, ktoré spoločnosť mala v dôsledku tejto štrukturálnej nevýhody, prevýšili akékoľvek, i teoretické, ekonomické výhody získané Tieliikelaitosom. Postupy reorganizácie pracovníkov dostupné pre Tieliikelaitos boli nákladnejšie a pomalšie ako personálna politika dostupná pre konkurentov Tieliikelaitosu.

| (134) | Podľa Fínska sa fínsky štát mohol rozhodnúť nepreviesť nadbytočných zamestnancov do Tieliikelaitosu v čase jeho zriadenia. |
| --- | --- |

(134)

Podľa Fínska sa fínsky štát mohol rozhodnúť nepreviesť nadbytočných zamestnancov do Tieliikelaitosu v čase jeho zriadenia.

| (135) | Fínsko sa odvoláva aj na rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci Combus
   (25), v ktorom Súd prvého stupňa riešil podobnú situáciu týkajúcu sa presunu pracovníkov. V tejto veci sa dospelo k záveru, že jednorazová platba dánskeho štátu v prospech úradníkov, ktorí boli zamestnaní v Combuse a ktorí súhlasili, že sa vzdajú svojho postavenia úradníkov a stanú sa zamestnancami v tomto podniku na zmluvnom základe, nepredstavuje štátnu pomoc. Súd prvého stupňa dospel k záveru, že toto opatrenie neviedlo k odľahčeniu zaťaženia, ktoré sa zvyčajne nadobúda v rozpočte podniku. |
| --- | --- |

(135)

Fínsko sa odvoláva aj na rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci Combus
   (25), v ktorom Súd prvého stupňa riešil podobnú situáciu týkajúcu sa presunu pracovníkov. V tejto veci sa dospelo k záveru, že jednorazová platba dánskeho štátu v prospech úradníkov, ktorí boli zamestnaní v Combuse a ktorí súhlasili, že sa vzdajú svojho postavenia úradníkov a stanú sa zamestnancami v tomto podniku na zmluvnom základe, nepredstavuje štátnu pomoc. Súd prvého stupňa dospel k záveru, že toto opatrenie neviedlo k odľahčeniu zaťaženia, ktoré sa zvyčajne nadobúda v rozpočte podniku.

| (136) | Reforma sektora správy a údržby ciest vo Fínsku sa uskutočňovala v situácii podobnej ako v prípade Combus. Skutočnosť, že Tieliikelaitos nezaplatil žiadnu kompenzáciu zamestnancom, ktorí boli prevedení do vládnych agentúr, vrátane Správy ciest, nemožno považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(136)

Reforma sektora správy a údržby ciest vo Fínsku sa uskutočňovala v situácii podobnej ako v prípade Combus. Skutočnosť, že Tieliikelaitos nezaplatil žiadnu kompenzáciu zamestnancom, ktorí boli prevedení do vládnych agentúr, vrátane Správy ciest, nemožno považovať za štátnu pomoc.

| (137) | Podľa názoru Fínska nie je uplatniteľnosť rozsudku vo veci Combus nijako znížená rozsudkami Súdneho dvora citovanými Komisiou v jej rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania [Altmark Trans (26) a Francúzska republika/Komisia (27)]. Tieto rozsudky sú v skutočnosti staršie ako rozsudok vo veci Combus a Súd prvého stupňa ich preto nutne zohľadnil. |
| --- | --- |

(137)

Podľa názoru Fínska nie je uplatniteľnosť rozsudku vo veci Combus nijako znížená rozsudkami Súdneho dvora citovanými Komisiou v jej rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania [Altmark Trans (26) a Francúzska republika/Komisia (27)]. Tieto rozsudky sú v skutočnosti staršie ako rozsudok vo veci Combus a Súd prvého stupňa ich preto nutne zohľadnil.

| (138) | Fínsko ďalej tvrdí, že ak opatrenie nie je určené na to, aby prinášalo výhodu, ktorá má vplyv na rozpočet, nejde o prevod štátnych prostriedkov, a preto nepredstavuje štátnu pomoc (28). Fínsko sa domnieva, že administratívne opatrenia, ktoré nemajú vplyv na štátne finančné prostriedky, nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(138)

Fínsko ďalej tvrdí, že ak opatrenie nie je určené na to, aby prinášalo výhodu, ktorá má vplyv na rozpočet, nejde o prevod štátnych prostriedkov, a preto nepredstavuje štátnu pomoc (28). Fínsko sa domnieva, že administratívne opatrenia, ktoré nemajú vplyv na štátne finančné prostriedky, nepredstavujú štátnu pomoc.

| (139) | Fínsko sa preto domnieva, že štát nestratil príjmy preto, že súhlasil zamestnať 116 bývalých pracovníkov Tieliikelaitosu a platiť ich mzdy. Žiadny z týchto zamestnancov nebol dosadený na pozíciu bez posúdenia jeho vhodnosti na túto pozíciu. Presuny pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a orgánmi štátnej správy boli možné, len ak sa pracovné miesto otvorilo a bolo uverejnené. Ak nebolo možné nájsť vhodného uchádzača z radov pracovníkov Tieliikelaitosu, hľadali sa iní uchádzači. |
| --- | --- |

(139)

Fínsko sa preto domnieva, že štát nestratil príjmy preto, že súhlasil zamestnať 116 bývalých pracovníkov Tieliikelaitosu a platiť ich mzdy. Žiadny z týchto zamestnancov nebol dosadený na pozíciu bez posúdenia jeho vhodnosti na túto pozíciu. Presuny pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a orgánmi štátnej správy boli možné, len ak sa pracovné miesto otvorilo a bolo uverejnené. Ak nebolo možné nájsť vhodného uchádzača z radov pracovníkov Tieliikelaitosu, hľadali sa iní uchádzači.

| (140) | V súvislosti s finančnými presunmi, ktoré uskutočnil štát na riešenie problému Tieliikelaitosu s nadmerným počtom pracovníkov, Fínsko zdôrazňuje, že Tieliikelaitos neprijal 100 mil. EUR štátnej pomoci, ako tvrdili sťažovatelia. Tieliikelaitos prijal 68 mil. EUR od Správy ciest na financovanie projektov v oblasti služieb (zo 68 mil. EUR približne 56 mil. EUR šlo na krytie personálnych nákladov a zvyšok sa vynaložil na materiály a iné „nepersonálne“ položky). Správa ciest ďalej zaplatila 20,1 mil. EUR na podporu personálnej reorganizácie. Celková náhrada vo výške 88,1 mil. EUR nezahŕňala všetky výdavky vynaložené na prebytočných pracovníkov. Podľa odbornej správy prebytoční pracovníci spôsobili počas obdobia rokov 2001 – 2004 štrukturálne nevýhody vo výške 157 mil. EUR. |
| --- | --- |

(140)

V súvislosti s finančnými presunmi, ktoré uskutočnil štát na riešenie problému Tieliikelaitosu s nadmerným počtom pracovníkov, Fínsko zdôrazňuje, že Tieliikelaitos neprijal 100 mil. EUR štátnej pomoci, ako tvrdili sťažovatelia. Tieliikelaitos prijal 68 mil. EUR od Správy ciest na financovanie projektov v oblasti služieb (zo 68 mil. EUR približne 56 mil. EUR šlo na krytie personálnych nákladov a zvyšok sa vynaložil na materiály a iné „nepersonálne“ položky). Správa ciest ďalej zaplatila 20,1 mil. EUR na podporu personálnej reorganizácie. Celková náhrada vo výške 88,1 mil. EUR nezahŕňala všetky výdavky vynaložené na prebytočných pracovníkov. Podľa odbornej správy prebytoční pracovníci spôsobili počas obdobia rokov 2001 – 2004 štrukturálne nevýhody vo výške 157 mil. EUR.

| (141) | Fínsko poznamenáva, že pri príprave finančných výkazov Tieliikelaitosu sa uplatňovali správne účtovné postupy a že finančné výkazy boli preverené audítorom. Finančný výkaz neobsahuje vysvetlivky na úrovni podrobností, ktoré uvádzajú sťažovatelia. Odborná správa však poskytuje nasledujúce zdôvodnenia nekrytej štrukturálnej nevýhody týkajúcej sa nadbytočných pracovníkov (69 mil. EUR spolu, t. j. 157 mil. EUR – 88 mil. EUR): |
| --- | --- |

(141)

Fínsko poznamenáva, že pri príprave finančných výkazov Tieliikelaitosu sa uplatňovali správne účtovné postupy a že finančné výkazy boli preverené audítorom. Finančný výkaz neobsahuje vysvetlivky na úrovni podrobností, ktoré uvádzajú sťažovatelia. Odborná správa však poskytuje nasledujúce zdôvodnenia nekrytej štrukturálnej nevýhody týkajúcej sa nadbytočných pracovníkov (69 mil. EUR spolu, t. j. 157 mil. EUR – 88 mil. EUR):

| (142) | Po prvé správa ciest nepokryla všetky náklady týkajúce sa osobitných projektov v oblasti služieb. Nepokryla napríklad príslušné náklady na dohľad, ktoré sa za obdobie štyroch rokov odhadli na 2,8 mil. EUR. Projekty v oblasti služieb zaznamenali ďalej počas prechodného obdobia, okrem príslušných nákladov na dohľad, celkovú stratu 1,4 mil. EUR (tento deficit sa vypočítal odpočítaním nákladov na mzdy a materiály na projekty v oblasti služieb od príjmov týkajúcich sa týchto projektov). Projekty v oblasti služieb spôsobili preto Tieliikelaitosu čistú nevýhodu vo výške 4,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(142)

Po prvé správa ciest nepokryla všetky náklady týkajúce sa osobitných projektov v oblasti služieb. Nepokryla napríklad príslušné náklady na dohľad, ktoré sa za obdobie štyroch rokov odhadli na 2,8 mil. EUR. Projekty v oblasti služieb zaznamenali ďalej počas prechodného obdobia, okrem príslušných nákladov na dohľad, celkovú stratu 1,4 mil. EUR (tento deficit sa vypočítal odpočítaním nákladov na mzdy a materiály na projekty v oblasti služieb od príjmov týkajúcich sa týchto projektov). Projekty v oblasti služieb spôsobili preto Tieliikelaitosu čistú nevýhodu vo výške 4,2 mil. EUR.

| (143) | Po druhé finančné zdroje poskytnuté Správou ciest na financovanie opatrení týkajúcich sa hľadania nových pracovných miest, doplňujúcej odbornej prípravy a rekvalifikácie a podpory pre predpokladaný predčasný odchod do dôchodku neboli dostatočné. V dôsledku toho musel Tieliikelaitos vyčleniť viac ako 20 mil. EUR nákladov na personálnu reorganizáciu z vlastných zdrojov (z toho 12,8 mil. EUR bolo zaplatených v rokoch 2004 a 2005). |
| --- | --- |

(143)

Po druhé finančné zdroje poskytnuté Správou ciest na financovanie opatrení týkajúcich sa hľadania nových pracovných miest, doplňujúcej odbornej prípravy a rekvalifikácie a podpory pre predpokladaný predčasný odchod do dôchodku neboli dostatočné. V dôsledku toho musel Tieliikelaitos vyčleniť viac ako 20 mil. EUR nákladov na personálnu reorganizáciu z vlastných zdrojov (z toho 12,8 mil. EUR bolo zaplatených v rokoch 2004 a 2005).

| (144) | Po tretie Tieliikelaitos musel znášať dodatočné správne náklady v súvislosti s personálnou reorganizáciou, ktoré boli za prechodné obdobie odhadnuté na 2,8 mil. EUR. |
| --- | --- |

(144)

Po tretie Tieliikelaitos musel znášať dodatočné správne náklady v súvislosti s personálnou reorganizáciou, ktoré boli za prechodné obdobie odhadnuté na 2,8 mil. EUR.

| (145) | Po štvrté Tieliikelaitos musel znášať dodatočné výdavky aj v dôsledku priaznivejších dovolenkových podmienok pre tých zamestnancov Tieliikelaitosu, ktorí sa ocitli v kategórii dlhodobých štátnych zamestnancov (o 50 % dlhšia dovolenka). Tieto dodatočné výdavky sa počas 4 rokov prechodného obdobia odhadli na 42 mil. EUR. |
| --- | --- |

(145)

Po štvrté Tieliikelaitos musel znášať dodatočné výdavky aj v dôsledku priaznivejších dovolenkových podmienok pre tých zamestnancov Tieliikelaitosu, ktorí sa ocitli v kategórii dlhodobých štátnych zamestnancov (o 50 % dlhšia dovolenka). Tieto dodatočné výdavky sa počas 4 rokov prechodného obdobia odhadli na 42 mil. EUR.

| (146) | Systémy dôchodkového zabezpečenia zanechali Tieliikelaitosu v každom prípade veľké zaťaženie. Na pracovníkov Tieliikelaitosu sa aj po jeho premene na štátny podnik naďalej vzťahoval zákon o štátnom dôchodkovom zabezpečení č. 280 z 20. mája 1966, z ktorého vyplýva, že štátny podnik musel zaplatiť na štátneho zamestnanca príspevok do dôchodkového fondu, ktorý je vyšší ako príspevok do dôchodkového fondu na zamestnanca v súkromnom sektore. Zmena a doplnenie zákona o štátnom dôchodkovom zabezpečení (č. 679 z 30. júla 2004) bude viesť k aproximácii príspevkov do dôchodkového fondu a zamestnaneckých dôchodkových dávok medzi súkromným a verejným sektorom, ale len v dlhodobom horizonte. V roku 2005 predstavoval všeobecný príspevok do dôchodkového fondu pre zamestnancov súkromného sektora 16,8 percenta. Na rozdiel od toho príspevok do dôchodkového fondu sa pre Tieliikelaitos stanovil individuálne a v roku 2005 dosiahol 21,13 percenta. |
| --- | --- |

(146)

Systémy dôchodkového zabezpečenia zanechali Tieliikelaitosu v každom prípade veľké zaťaženie. Na pracovníkov Tieliikelaitosu sa aj po jeho premene na štátny podnik naďalej vzťahoval zákon o štátnom dôchodkovom zabezpečení č. 280 z 20. mája 1966, z ktorého vyplýva, že štátny podnik musel zaplatiť na štátneho zamestnanca príspevok do dôchodkového fondu, ktorý je vyšší ako príspevok do dôchodkového fondu na zamestnanca v súkromnom sektore. Zmena a doplnenie zákona o štátnom dôchodkovom zabezpečení (č. 679 z 30. júla 2004) bude viesť k aproximácii príspevkov do dôchodkového fondu a zamestnaneckých dôchodkových dávok medzi súkromným a verejným sektorom, ale len v dlhodobom horizonte. V roku 2005 predstavoval všeobecný príspevok do dôchodkového fondu pre zamestnancov súkromného sektora 16,8 percenta. Na rozdiel od toho príspevok do dôchodkového fondu sa pre Tieliikelaitos stanovil individuálne a v roku 2005 dosiahol 21,13 percenta.

| (147) | Okrem toho ustanovenia kolektívnych zmlúv Tieliikelaitosu o mzdách vyplácaných počas pracovnej neschopnosti boli až 16. februára 2005 upravené tak, aby zodpovedali rovnocenným podmienkam zmlúv v súkromnom sektore. Predtým boli tieto ustanovenia nákladnejšie pre Tieliikelaitos ako ustanovenia vzťahujúce sa na zamestnancov súkromného sektora. |
| --- | --- |

(147)

Okrem toho ustanovenia kolektívnych zmlúv Tieliikelaitosu o mzdách vyplácaných počas pracovnej neschopnosti boli až 16. februára 2005 upravené tak, aby zodpovedali rovnocenným podmienkam zmlúv v súkromnom sektore. Predtým boli tieto ustanovenia nákladnejšie pre Tieliikelaitos ako ustanovenia vzťahujúce sa na zamestnancov súkromného sektora.

| (148) | Fínsko po celkovom posúdení stanovuje, že podmienky zamestnania pracovníkov sú stále lepšie ako podmienky pracovníkov v súkromných spoločnostiach. To platí bez ohľadu na fakt, že zmeny a doplnenia kolektívnych zmlúv z roku 2005 zblížili podmienky zamestnania s podmienkami v súkromnom sektore. Právo na ročnú dovolenku, ktoré sa zakladá na zmluvných ustanoveniach zodpovedajúcich ustanoveniam v štátnych zmluvách, je napríklad stále výhodnejšie ako právo, ktoré majú pracovníci v súkromnom sektore. Takže podmienky zamestnania ako celok vrátane dôchodkových dávok možno stále jasne považovať za zaťaženie v porovnaní s podmienkami stanovenými pre hospodárske subjekty súkromného sektora. |
| --- | --- |

(148)

Fínsko po celkovom posúdení stanovuje, že podmienky zamestnania pracovníkov sú stále lepšie ako podmienky pracovníkov v súkromných spoločnostiach. To platí bez ohľadu na fakt, že zmeny a doplnenia kolektívnych zmlúv z roku 2005 zblížili podmienky zamestnania s podmienkami v súkromnom sektore. Právo na ročnú dovolenku, ktoré sa zakladá na zmluvných ustanoveniach zodpovedajúcich ustanoveniam v štátnych zmluvách, je napríklad stále výhodnejšie ako právo, ktoré majú pracovníci v súkromnom sektore. Takže podmienky zamestnania ako celok vrátane dôchodkových dávok možno stále jasne považovať za zaťaženie v porovnaní s podmienkami stanovenými pre hospodárske subjekty súkromného sektora.

5.6.   Fiškálne opatrenia týkajúce sa nákupu pôdy Tieliikelaitosom

| (149) | Podľa oddielu 49 ods. 1 bodu 4 zákona o dani z príjmov sa zdaniteľná suma kapitálového zisku prijatého daňovníkom iným ako akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným alebo komanditná spoločnosť zvykla počítať buď odpočítaním 80 % predajnej ceny, alebo skutočných obstarávacích nákladov podľa toho, čo bolo vyššie, za predpokladu, že sa nehnuteľnosť predala štátu, okresu, obci alebo združenému obecnému úradu. Suma zdaniteľného kapitálového zisku bola preto najviac 20 % predajnej ceny. Na účely stanovenia zdaniteľného kapitálového zisku preto mohli príslušní predávajúci odpočítať z predajnej ceny o 30 % alebo 60 % viac, ako by mohli odpočítať pri štandardných pravidlách zdanenia, v závislosti od toho, či svoju pôdu predali pred tým alebo po tom, ako ju vlastnili 10 rokov. |
| --- | --- |

(149)

Podľa oddielu 49 ods. 1 bodu 4 zákona o dani z príjmov sa zdaniteľná suma kapitálového zisku prijatého daňovníkom iným ako akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným alebo komanditná spoločnosť zvykla počítať buď odpočítaním 80 % predajnej ceny, alebo skutočných obstarávacích nákladov podľa toho, čo bolo vyššie, za predpokladu, že sa nehnuteľnosť predala štátu, okresu, obci alebo združenému obecnému úradu. Suma zdaniteľného kapitálového zisku bola preto najviac 20 % predajnej ceny. Na účely stanovenia zdaniteľného kapitálového zisku preto mohli príslušní predávajúci odpočítať z predajnej ceny o 30 % alebo 60 % viac, ako by mohli odpočítať pri štandardných pravidlách zdanenia, v závislosti od toho, či svoju pôdu predali pred tým alebo po tom, ako ju vlastnili 10 rokov.

| (150) | Prevody pôdy na Tieliikelaitos/jeho predchodcu boli zahrnuté do pôsobnosti systému úľav od úplného začiatku (29). To znamená, že aj predchodca Tieliikelaitosu, Cestné služby, nepriamo profitoval z toho istého opatrenia. Fínske orgány preto zdôrazňujú, že aj keby toto opatrenie predstavovalo nepriamu štátnu pomoc v prospech Tieliikelaitosu, je v súlade s definíciou „existujúcej pomoci“ v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(150)

Prevody pôdy na Tieliikelaitos/jeho predchodcu boli zahrnuté do pôsobnosti systému úľav od úplného začiatku (29). To znamená, že aj predchodca Tieliikelaitosu, Cestné služby, nepriamo profitoval z toho istého opatrenia. Fínske orgány preto zdôrazňujú, že aj keby toto opatrenie predstavovalo nepriamu štátnu pomoc v prospech Tieliikelaitosu, je v súlade s definíciou „existujúcej pomoci“ v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (151) | Oddiel 49 tohto zákona bol v júli 2004 (30) zmenený a doplnený tak, že už nie je uplatniteľný, keď sa nehnuteľnosť predáva štátnemu podniku na iné účely ako ochrana prírody, použitie ozbrojenými silami a výskum, alebo iné podobné sociálne účely. V dôsledku toho sa na príjmy z predaja pozemkov s pôdou v súčasnosti vzťahuje na Tieliikelaitos štandardná daň z kapitálového zisku. |
| --- | --- |

(151)

Oddiel 49 tohto zákona bol v júli 2004 (30) zmenený a doplnený tak, že už nie je uplatniteľný, keď sa nehnuteľnosť predáva štátnemu podniku na iné účely ako ochrana prírody, použitie ozbrojenými silami a výskum, alebo iné podobné sociálne účely. V dôsledku toho sa na príjmy z predaja pozemkov s pôdou v súčasnosti vzťahuje na Tieliikelaitos štandardná daň z kapitálového zisku.

5.7.   Výhody trvalo prenesené na Tieliikelaitos: neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy a právnej úpravy dane z príjmov právnických osôb na Tieliikelaitos

| (152) | V súvislosti s výhodami trvale prenesenými na Tieliikelaitos fínske orgány zdôrazňujú, že aj keby tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc, sú v súlade s definíciou „existujúcej pomoci“ v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(152)

V súvislosti s výhodami trvale prenesenými na Tieliikelaitos fínske orgány zdôrazňujú, že aj keby tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc, sú v súlade s definíciou „existujúcej pomoci“ v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (153) | Na Tieliikelaitos a predchodcov príslušného hospodárskeho subjektu (do 31. decembra 1997 Cestné služby ako také, od 1. januára 1998 do 31. decemba 2000 časť Cestných služieb zaoberajúcu sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) sa nikdy nevzťahovali pravidlá týkajúce sa úpadku ani štandardné pravidlá dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(153)

Na Tieliikelaitos a predchodcov príslušného hospodárskeho subjektu (do 31. decembra 1997 Cestné služby ako také, od 1. januára 1998 do 31. decemba 2000 časť Cestných služieb zaoberajúcu sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) sa nikdy nevzťahovali pravidlá týkajúce sa úpadku ani štandardné pravidlá dane z príjmov právnických osôb.

| (154) | Táto situácia je staršia nielen ako začiatok liberalizácie sektora cestných služieb vo Fínsku [článok 1 písm. b) bod v) nariadenia (ES) č. 659/1999], ale aj ako pristúpenie Fínska k EÚ [článok 1 písm. b) bod i) nariadenia (ES) č. 659/1999]. |
| --- | --- |

(154)

Táto situácia je staršia nielen ako začiatok liberalizácie sektora cestných služieb vo Fínsku [článok 1 písm. b) bod v) nariadenia (ES) č. 659/1999], ale aj ako pristúpenie Fínska k EÚ [článok 1 písm. b) bod i) nariadenia (ES) č. 659/1999].

| (155) | Fínske orgány prijímajú záväzok transformovať Tieliikelaitos na štátny podnik s ručením obmedzeným, na ktorý sa budú najneskôr do 1. marca 2008 vzťahovať štandardné pravidlá úpadku a dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(155)

Fínske orgány prijímajú záväzok transformovať Tieliikelaitos na štátny podnik s ručením obmedzeným, na ktorý sa budú najneskôr do 1. marca 2008 vzťahovať štandardné pravidlá úpadku a dane z príjmov právnických osôb.

5.7.1.   Právna úprava v oblasti úpadku

| (156) | Táto pramení z postavenia Tieliikelaitosu ako štátneho podniku a z postavenia Cestných služieb ako vládnej agentúry, ktoré sa nemôžu dostať do úpadku. |
| --- | --- |

(156)

Táto pramení z postavenia Tieliikelaitosu ako štátneho podniku a z postavenia Cestných služieb ako vládnej agentúry, ktoré sa nemôžu dostať do úpadku.

| (157) | Fínske orgány si uvedomujú, že podľa oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk sa priaznivejšie podmienky financovania získané podnikmi, ktorých právna forma vylučuje úpadok, považujú za štátnu pomoc. Fínske orgány sa však domnievajú, že Tieliikelaitos nedostal takéto priaznivejšie podmienky financovania, keďže Tieliikelaitos si nemusel vypožičiavať finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(157)

Fínske orgány si uvedomujú, že podľa oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk sa priaznivejšie podmienky financovania získané podnikmi, ktorých právna forma vylučuje úpadok, považujú za štátnu pomoc. Fínske orgány sa však domnievajú, že Tieliikelaitos nedostal takéto priaznivejšie podmienky financovania, keďže Tieliikelaitos si nemusel vypožičiavať finančné prostriedky.

| (158) | Nikdy neexistovala hrozba úpadku Tieliikelaitosu a vyplývajúceho uplatnenia zodpovednosti štátu. |
| --- | --- |

(158)

Nikdy neexistovala hrozba úpadku Tieliikelaitosu a vyplývajúceho uplatnenia zodpovednosti štátu.

| (159) | Podľa fínskych orgánov preto nebolo možné, aby Tieliikelaitos získal konkurenčnú výhodu v porovnaní so súkromnými konkurentmi. |
| --- | --- |

(159)

Podľa fínskych orgánov preto nebolo možné, aby Tieliikelaitos získal konkurenčnú výhodu v porovnaní so súkromnými konkurentmi.

| (160) | Pokiaľ ide o využívanie externých finančných zdrojov v dohľadnej budúcnosti, záručný poplatok stanovený zákonom o štátnych podnikoch kladie štátne podniky finančne na rovnakú základňu na úverovom trhu s ostatnými spoločnosťami, ktoré pôsobia bez štátnych záruk (pozri oddiel 24.6). |
| --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o využívanie externých finančných zdrojov v dohľadnej budúcnosti, záručný poplatok stanovený zákonom o štátnych podnikoch kladie štátne podniky finančne na rovnakú základňu na úverovom trhu s ostatnými spoločnosťami, ktoré pôsobia bez štátnych záruk (pozri oddiel 24.6).

| (161) | Referenčným prameňom používaným fínskou vládou na pravidelnú revíziu ročného poplatku je výnosové rozpätie na trhu medzi sériovými štátnymi dlhopismi a investičnými podnikovými dlhopismi v indexe podnikateľských úverov JP Morgan. Nový poplatok je uplatniteľný na úvery vyplácané po uvedenej zmene. |
| --- | --- |

(161)

Referenčným prameňom používaným fínskou vládou na pravidelnú revíziu ročného poplatku je výnosové rozpätie na trhu medzi sériovými štátnymi dlhopismi a investičnými podnikovými dlhopismi v indexe podnikateľských úverov JP Morgan. Nový poplatok je uplatniteľný na úvery vyplácané po uvedenej zmene.

| (162) | Fínske orgány nesúhlasia s názorom sťažovateľov, že záručný poplatok je porovnateľný s výdavkami súkromných spoločností vyplývajúcimi z hypotéky. Hypotéky predstavujú jednorazový výdavok, kým záručný poplatok sa platí ročne. Hypotekárne poplatky sú v prípade veľkých úverov relatívne malé a pri zodpovedajúcom úvere by sa kolaterál riešil prostredníctvom firemnej hypotéky. Záručný poplatok v praxi zodpovedá skôr ziskovému rozpätiu vypočítanému na hornej úrovni Euribor. |
| --- | --- |

(162)

Fínske orgány nesúhlasia s názorom sťažovateľov, že záručný poplatok je porovnateľný s výdavkami súkromných spoločností vyplývajúcimi z hypotéky. Hypotéky predstavujú jednorazový výdavok, kým záručný poplatok sa platí ročne. Hypotekárne poplatky sú v prípade veľkých úverov relatívne malé a pri zodpovedajúcom úvere by sa kolaterál riešil prostredníctvom firemnej hypotéky. Záručný poplatok v praxi zodpovedá skôr ziskovému rozpätiu vypočítanému na hornej úrovni Euribor.

5.7.2.   Daňová právna úprava

| (163) | Povinnosť k dani z príjmov podnikov pôsobiacich v rámci štátnej správy sa určuje rovnako ako daňová povinnosť štátnych podnikov, t. j. v súlade s oddielom 21 zákona o dani z príjmov. Predchodca Tieliikelaitosu (časť bývalých Cestných služieb zaoberajúca sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) nepodliehal povinnosti k dani z príjmov. Oddiel 21 zákona o dani z príjmov bol zahrnutý už v začiatočnej verzii zákona o dani z príjmov, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1993. Zákon o dani z príjmov a zákon o dani z majetku (31), ktoré boli účinné v minulosti, obsahovali podobné ustanovenia o povinnosti štátu a štátnych podnikov k dani z príjmov. |
| --- | --- |

(163)

Povinnosť k dani z príjmov podnikov pôsobiacich v rámci štátnej správy sa určuje rovnako ako daňová povinnosť štátnych podnikov, t. j. v súlade s oddielom 21 zákona o dani z príjmov. Predchodca Tieliikelaitosu (časť bývalých Cestných služieb zaoberajúca sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) nepodliehal povinnosti k dani z príjmov. Oddiel 21 zákona o dani z príjmov bol zahrnutý už v začiatočnej verzii zákona o dani z príjmov, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1993. Zákon o dani z príjmov a zákon o dani z majetku (31), ktoré boli účinné v minulosti, obsahovali podobné ustanovenia o povinnosti štátu a štátnych podnikov k dani z príjmov.

| (164) | Hoci Tieliikelaitos neplatí štátu zo svojho zisku dane z príjmov právnických osôb, fínske orgány tvrdia, že tento faktor sa zohľadňuje pri prijímaní ročných rozhodnutí o odvode zisku Tieliikelaitosu k dobru štátu. |
| --- | --- |

(164)

Hoci Tieliikelaitos neplatí štátu zo svojho zisku dane z príjmov právnických osôb, fínske orgány tvrdia, že tento faktor sa zohľadňuje pri prijímaní ročných rozhodnutí o odvode zisku Tieliikelaitosu k dobru štátu.

| (165) | Celkový zisk Tieliikelaitosu predstavoval počas prechodného obdobia 62 mil. EUR a počas prvých štyroch rokov Tieliikelaitos celkovo odviedol k dobru štátu zisk vo výške 59 % (37,3 mil. EUR). Percento odvodu zisku sa pohybovalo od 47 % do 71 %. Teoretické dane Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia by pri daňovej sadzbe 29 % boli nižšie ako 18 mil. EUR. |
| --- | --- |

(165)

Celkový zisk Tieliikelaitosu predstavoval počas prechodného obdobia 62 mil. EUR a počas prvých štyroch rokov Tieliikelaitos celkovo odviedol k dobru štátu zisk vo výške 59 % (37,3 mil. EUR). Percento odvodu zisku sa pohybovalo od 47 % do 71 %. Teoretické dane Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia by pri daňovej sadzbe 29 % boli nižšie ako 18 mil. EUR.

| (166) | Podľa názoru fínskych orgánov možno spoločnosti ako skupina YIT a skupina Lemminkäinen (skupina YIT – skupina s ročným obratom prevyšujúcim 3 mld. EUR a skupina Lemminkäinen – skupina s ročným obratom takmer 2 mld. EUR), ktoré sú hlavnými súkromnými konkurentmi Tieliikelaitosu, považovať za referenčné spoločnosti pre komparatívnu analýzu príslušných informácií. Na základe informácií Bloombergu dosiahol v období rokov 2001 – 2004 súhrnný podiel dividend a daní z príjmov právnických osôb 68 % zisku pred zdanením v prípade skupiny YIT a 63 % v prípade skupiny Lemminkäinen. Ročné indexy za toto obdobie sa pohybovali od 58 % do 85 % zisku pred zdanením v prípade YIT a od 37 % do 98 % v prípade skupiny Lemminkäinen. |
| --- | --- |

(166)

Podľa názoru fínskych orgánov možno spoločnosti ako skupina YIT a skupina Lemminkäinen (skupina YIT – skupina s ročným obratom prevyšujúcim 3 mld. EUR a skupina Lemminkäinen – skupina s ročným obratom takmer 2 mld. EUR), ktoré sú hlavnými súkromnými konkurentmi Tieliikelaitosu, považovať za referenčné spoločnosti pre komparatívnu analýzu príslušných informácií. Na základe informácií Bloombergu dosiahol v období rokov 2001 – 2004 súhrnný podiel dividend a daní z príjmov právnických osôb 68 % zisku pred zdanením v prípade skupiny YIT a 63 % v prípade skupiny Lemminkäinen. Ročné indexy za toto obdobie sa pohybovali od 58 % do 85 % zisku pred zdanením v prípade YIT a od 37 % do 98 % v prípade skupiny Lemminkäinen.

| (167) | V roku 2005, prvom roku po prechodnom období, predstavoval odvod zisku 69 % zo zisku (4,6 mil. EUR). V roku 2006 to bolo 50 % (4,8 mil. EUR). Na základe informácií z ročných výkazov konkurenčných spoločností percento zisku skupiny YIT a skupiny Lemminkäinen vyplatené ako dividendy a dane z príjmov právnických osôb dosiahlo 52 % v roku 2005, resp. 59 %, a 50 % v roku 2006, resp. 61 %. |
| --- | --- |

(167)

V roku 2005, prvom roku po prechodnom období, predstavoval odvod zisku 69 % zo zisku (4,6 mil. EUR). V roku 2006 to bolo 50 % (4,8 mil. EUR). Na základe informácií z ročných výkazov konkurenčných spoločností percento zisku skupiny YIT a skupiny Lemminkäinen vyplatené ako dividendy a dane z príjmov právnických osôb dosiahlo 52 % v roku 2005, resp. 59 %, a 50 % v roku 2006, resp. 61 %.

| (168) | Fínsko sa domnieva, že uplatnením svojich práv vlastníka dostal štát od Tieliikelaitosu počas celého obdobia jeho činnosti výrazne viac, ako by bola daň z príjmov právnických osôb zo zisku rovnakej veľkosti. |
| --- | --- |

(168)

Fínsko sa domnieva, že uplatnením svojich práv vlastníka dostal štát od Tieliikelaitosu počas celého obdobia jeho činnosti výrazne viac, ako by bola daň z príjmov právnických osôb zo zisku rovnakej veľkosti.

| (169) | Fínsko ďalej podotýka, že sadzba dane z pridanej hodnoty, sadzba dane z kapitálových transferov a sadzba dane z nehnuteľností vzťahujúce sa na štátne podniky sú rovnaké ako v prípade spoločností s ručením obmedzeným. |
| --- | --- |

(169)

Fínsko ďalej podotýka, že sadzba dane z pridanej hodnoty, sadzba dane z kapitálových transferov a sadzba dane z nehnuteľností vzťahujúce sa na štátne podniky sú rovnaké ako v prípade spoločností s ručením obmedzeným.

5.8.   Zaťaženia vyplývajúce z osobitného postavenia Tieliikelaitosu

5.8.1.   Záväzky verejnej služby

| (170) | Fínsko sa domnieva, že aj keby Komisia dospela k záveru, že Tieliikelaitos dostal štátnu pomoc, táto pomoc by sa mala považovať za potrebnú na kompenzáciu výdavkov, ktoré Tieliikelaitos vynakladá v dôsledku osobitných úloh, ktoré mu ukladá zákon o Tieliikelaitose. (Pozri oddiel 2.3.) |
| --- | --- |

(170)

Fínsko sa domnieva, že aj keby Komisia dospela k záveru, že Tieliikelaitos dostal štátnu pomoc, táto pomoc by sa mala považovať za potrebnú na kompenzáciu výdavkov, ktoré Tieliikelaitos vynakladá v dôsledku osobitných úloh, ktoré mu ukladá zákon o Tieliikelaitose. (Pozri oddiel 2.3.)

| (171) | Uložením záväzku Tieliikelaitosu predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest by táto špeciálna úloha okrem zabezpečenia, že sa dosiahnu požiadavky kvality a monitorovanie obsiahnuté v postupoch objednávania a zmluvných dohodách, napomáhala aj zavádzaniu fungujúcej hospodárskej súťaže v zmluvách o údržbe, keďže spolu so súkromnými podnikmi by sa mal o zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže uchádzať aj Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(171)

Uložením záväzku Tieliikelaitosu predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest by táto špeciálna úloha okrem zabezpečenia, že sa dosiahnu požiadavky kvality a monitorovanie obsiahnuté v postupoch objednávania a zmluvných dohodách, napomáhala aj zavádzaniu fungujúcej hospodárskej súťaže v zmluvách o údržbe, keďže spolu so súkromnými podnikmi by sa mal o zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže uchádzať aj Tieliikelaitos.

| (172) | Pokiaľ ide o záväzok podniku byť pripravený poskytovať služby pri mimoriadnych situáciách, Fínsko považovalo toto opatrenie za potrebné, keďže pri takýchto mimoriadnych situáciách môže byť potrebné zvládnuť rôzne činnosti údržby ciest vo veľmi tesných časových rozmedziach a spôsobom, ktorý sa odlišuje od bežného. |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide o záväzok podniku byť pripravený poskytovať služby pri mimoriadnych situáciách, Fínsko považovalo toto opatrenie za potrebné, keďže pri takýchto mimoriadnych situáciách môže byť potrebné zvládnuť rôzne činnosti údržby ciest vo veľmi tesných časových rozmedziach a spôsobom, ktorý sa odlišuje od bežného.

| (173) | Fínsko sa domnieva, že tieto osobitné úlohy možno považovať za záväzky verejnej služby uvedené v článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. Domnieva sa, že uvedené záväzky vedú k výrazným nákladom pre Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(173)

Fínsko sa domnieva, že tieto osobitné úlohy možno považovať za záväzky verejnej služby uvedené v článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. Domnieva sa, že uvedené záväzky vedú k výrazným nákladom pre Tieliikelaitos.

| (174) | Pokiaľ ide o záväzok dávať ponuky na údržbu verejných ciest a poskytovanie služieb trajektovej prepravy v celej krajine, fínske orgány poznamenávajú, že je ťažké presne odhadnúť zodpovedajúce výdavky. |
| --- | --- |

(174)

Pokiaľ ide o záväzok dávať ponuky na údržbu verejných ciest a poskytovanie služieb trajektovej prepravy v celej krajine, fínske orgány poznamenávajú, že je ťažké presne odhadnúť zodpovedajúce výdavky.

| (175) | Pokiaľ ide o prípravu na mimoriadne podmienky, podľa odbornej správy táto viedla počas prechodného obdobia (2001 – 2004) k dodatočným nákladom pre Tieliikelaitos vo výške približne 4,6 mil. EUR. Tieto náklady vyplývali najmä zo záväzku Tieliikelaitosu udržiavať núdzové zásoby tekutých palív do konca roka 2004 (tieto náklady predstavovali 2,2 mil. EUR). Medzi ďalšie nákladové položky patrili:






  — | bezplatné skladovanie, údržba a oprava núdzového mostu v roku 2001 (0,4 mil. EUR), |
| --- | --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o prípravu na mimoriadne podmienky, podľa odbornej správy táto viedla počas prechodného obdobia (2001 – 2004) k dodatočným nákladom pre Tieliikelaitos vo výške približne 4,6 mil. EUR. Tieto náklady vyplývali najmä zo záväzku Tieliikelaitosu udržiavať núdzové zásoby tekutých palív do konca roka 2004 (tieto náklady predstavovali 2,2 mil. EUR). Medzi ďalšie nákladové položky patrili:

—

bezplatné skladovanie, údržba a oprava núdzového mostu v roku 2001 (0,4 mil. EUR),

| — | zabezpečovanie záležitostí prípravy na úrovni skupiny zaoberajúcej sa službami a na úrovni ústredia (0,6 mil. EUR) a |
| --- | --- |

—

zabezpečovanie záležitostí prípravy na úrovni skupiny zaoberajúcej sa službami a na úrovni ústredia (0,6 mil. EUR) a

| — | záväzok vykonávať prípravy a zabezpečiť odborné vzdelávanie zahrnuté v zmluvách o službách (1,4 mil. EUR). |
| --- | --- |

—

záväzok vykonávať prípravy a zabezpečiť odborné vzdelávanie zahrnuté v zmluvách o službách (1,4 mil. EUR).

| (176) | Fínske orgány sa v každom prípade domnievajú, že výška týchto výdavkov je zjavne väčšia ako zdroje sprístupnené pre Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(176)

Fínske orgány sa v každom prípade domnievajú, že výška týchto výdavkov je zjavne väčšia ako zdroje sprístupnené pre Tieliikelaitos.

| (177) | Fínske orgány podotýkajú, že takéto náklady nemusia znášať subjekty súkromného sektora pôsobiace v odvetviach zemných prác a stavebníctva. |
| --- | --- |

(177)

Fínske orgány podotýkajú, že takéto náklady nemusia znášať subjekty súkromného sektora pôsobiace v odvetviach zemných prác a stavebníctva.

| (178) | Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že Správa ciest platí poplatok 5 000 EUR za ponuky na uzatvorenie zmluvy, fínske orgány podotýkajú, že Správa ciest zaplatila poplatok uvedený sťažovateľmi za všetky ponuky na zmluvy o údržbe, ktoré spĺňajú kritériá kvality ponúk. Tento druh kompenzácie zaplatenej všetkým ponúkajúcim sa musí rozlišovať od kompenzácie zaplatenej za záväzky verejnej služby. Kompenzácia zaplatená všetkým účastníkom verejnej súťaže neodstraňuje fakt, že Tieliikelaitos vynaložil náklady z dôvodu svojho záväzku predkladať ponuku na každú verejnú súťaž. |
| --- | --- |

(178)

Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že Správa ciest platí poplatok 5 000 EUR za ponuky na uzatvorenie zmluvy, fínske orgány podotýkajú, že Správa ciest zaplatila poplatok uvedený sťažovateľmi za všetky ponuky na zmluvy o údržbe, ktoré spĺňajú kritériá kvality ponúk. Tento druh kompenzácie zaplatenej všetkým ponúkajúcim sa musí rozlišovať od kompenzácie zaplatenej za záväzky verejnej služby. Kompenzácia zaplatená všetkým účastníkom verejnej súťaže neodstraňuje fakt, že Tieliikelaitos vynaložil náklady z dôvodu svojho záväzku predkladať ponuku na každú verejnú súťaž.

5.8.2.   Ďalšie podmienky uložené vo vzťahu k činnosti Tieliikelaitosu

| (179) | Tieliikelaitos sa musel počas prechodného obdobia podrobiť dosť výrazným obmedzeniam, ktoré neboli uložené súkromným subjektom, napr. regulácii sektora, obmedzeniam týkajúcim sa dcérskych spoločností, zákazu vnútroskupinových príspevkov a obmedzeniam činnosti v zahraničí. |
| --- | --- |

(179)

Tieliikelaitos sa musel počas prechodného obdobia podrobiť dosť výrazným obmedzeniam, ktoré neboli uložené súkromným subjektom, napr. regulácii sektora, obmedzeniam týkajúcim sa dcérskych spoločností, zákazu vnútroskupinových príspevkov a obmedzeniam činnosti v zahraničí.

| (180) | Ako vyplýva z odbornej správy, obmedzenia týkajúce sa činností v zahraničí spôsobili Tieliikelaitosu ťažkosti pri zadávaní ponúk na zmluvy o údržbe ciest v zahraničí (napríklad v Estónsku). Tieliikelaitos nebol schopný predkladať priame ponuky na zahraničné projekty. |
| --- | --- |

(180)

Ako vyplýva z odbornej správy, obmedzenia týkajúce sa činností v zahraničí spôsobili Tieliikelaitosu ťažkosti pri zadávaní ponúk na zmluvy o údržbe ciest v zahraničí (napríklad v Estónsku). Tieliikelaitos nebol schopný predkladať priame ponuky na zahraničné projekty.

| (181) | Tieliikelaitos ďalej znášal výdavky v dôsledku rozsiahlejších záväzkov poskytovania výkazov a hlásení uložených štátnym podnikom v porovnaní so súkromnými podnikmi a administratívnej byrokracie štátnych podnikov. |
| --- | --- |

(181)

Tieliikelaitos ďalej znášal výdavky v dôsledku rozsiahlejších záväzkov poskytovania výkazov a hlásení uložených štátnym podnikom v porovnaní so súkromnými podnikmi a administratívnej byrokracie štátnych podnikov.

| (182) | Požiadavka, aby sa Tieliikelaitos sústredil na svoje hlavné činnosti, viedla napríklad k meškaniam v diverzifikácii činností Tieliikelaitosu, napr. na zmluvy v oblasti elektrických sietí, ktoré viedli k strate príjmov. |
| --- | --- |

(182)

Požiadavka, aby sa Tieliikelaitos sústredil na svoje hlavné činnosti, viedla napríklad k meškaniam v diverzifikácii činností Tieliikelaitosu, napr. na zmluvy v oblasti elektrických sietí, ktoré viedli k strate príjmov.

| (183) | Fínsko však uznáva, že odhad výdavkov spôsobených štrukturálnymi nevýhodami uvedenými vyššie je veľmi ťažký. |
| --- | --- |

(183)

Fínsko však uznáva, že odhad výdavkov spôsobených štrukturálnymi nevýhodami uvedenými vyššie je veľmi ťažký.

| (184) | Fínsko odhaduje, že v dôsledku obmedzenia predávať nerastné agregáty externým stranám stratil Tieliikelaitos počas prechodného obdobia zisk vo výške približne 1,6 mil. EUR. Tento odhad sa zakladá na priemernom ročnom potenciálnom predaji nerastných agregátov vo výške 3 mil. EUR (to zodpovedalo prognóze odbytu na rok 2006), keby toto obmedzenie neexistovalo, a na štruktúre nákladov v roku 2006 (32). |
| --- | --- |

(184)

Fínsko odhaduje, že v dôsledku obmedzenia predávať nerastné agregáty externým stranám stratil Tieliikelaitos počas prechodného obdobia zisk vo výške približne 1,6 mil. EUR. Tento odhad sa zakladá na priemernom ročnom potenciálnom predaji nerastných agregátov vo výške 3 mil. EUR (to zodpovedalo prognóze odbytu na rok 2006), keby toto obmedzenie neexistovalo, a na štruktúre nákladov v roku 2006 (32).

| (185) | Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že Tieliikelaitos priebežne porušoval všetky obmedzenia činnosti, ktoré boli zavedené počas prechodného obdobia, fínske orgány podotýkajú, že údajné porušenia boli prešetrené a že sa zistilo, že sú nevýznamné. Nevýznamné porušenia nemenia skutočnosť, že obmedzenia spôsobili Tieliikelaitosu nevýhody. |
| --- | --- |

(185)

Pokiaľ ide o tvrdenie sťažovateľov, že Tieliikelaitos priebežne porušoval všetky obmedzenia činnosti, ktoré boli zavedené počas prechodného obdobia, fínske orgány podotýkajú, že údajné porušenia boli prešetrené a že sa zistilo, že sú nevýznamné. Nevýznamné porušenia nemenia skutočnosť, že obmedzenia spôsobili Tieliikelaitosu nevýhody.

5.9.   Celkové hodnotenie výhod a nevýhod Tieliikelaitosu

| (186) | V odbornej správe predloženej fínskymi orgánmi boli možné výhody a nevýhody Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia zhrnuté v nasledujúcej grafickej forme:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Zdroj výhody/nevýhody | Účinok |
| Štátny úver | +1,2 mil. |
| Dojednané zmluvy | +8,5 mil. |
| Transfer pozemkov s pôdou a štrkom | -4,3 mil. |
| Záväzky verejnej služby | -4,6 mil. |
| Štrukturálne nevýhody (33) | -70,6 mil. |

(186)

V odbornej správe predloženej fínskymi orgánmi boli možné výhody a nevýhody Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia zhrnuté v nasledujúcej grafickej forme:

(EUR)

Zdroj výhody/nevýhody

Účinok

Štátny úver

+1,2 mil.

Dojednané zmluvy

+8,5 mil.

Transfer pozemkov s pôdou a štrkom

-4,3 mil.

Záväzky verejnej služby

-4,6 mil.

Štrukturálne nevýhody (33)

-70,6 mil.

| (187) | Na základe uvedených odhadov dospelo Fínsko k záveru, že celkový účinok výhod a nevýhod, ktoré znášal Tieliikelaitos počas prechodného obdobia, predstavovala celková strata pre Tieliikelaitos69,8 mil. EUR. |
| --- | --- |

(187)

Na základe uvedených odhadov dospelo Fínsko k záveru, že celkový účinok výhod a nevýhod, ktoré znášal Tieliikelaitos počas prechodného obdobia, predstavovala celková strata pre Tieliikelaitos69,8 mil. EUR.

5.10.   Vývoj na trhu

| (188) | Fínske orgány tvrdia, že hospodárska súťaž sa rýchlo rozvíjala vo všetkých produktových skupinách údržby, plánovania a výstavby ciest. Reforma stratégie obstarávania Správy ciest viedla k rozvoju okruhu nezávislých dodávateľov a poradcov. |
| --- | --- |

(188)

Fínske orgány tvrdia, že hospodárska súťaž sa rýchlo rozvíjala vo všetkých produktových skupinách údržby, plánovania a výstavby ciest. Reforma stratégie obstarávania Správy ciest viedla k rozvoju okruhu nezávislých dodávateľov a poradcov.

| (189) | Keď sa skúmajú všetky druhy prác a služieb, ktoré poskytuje Tieliikelaitos vo Fínsku, jeho podiel klesol z 31 % na začiatku reformného procesu na 17 % v roku 2006. |
| --- | --- |

(189)

Keď sa skúmajú všetky druhy prác a služieb, ktoré poskytuje Tieliikelaitos vo Fínsku, jeho podiel klesol z 31 % na začiatku reformného procesu na 17 % v roku 2006.

5.10.1.   Vývoj zmlúv Správy ciest počas prechodného obdobia

| (190) | Hodnota cestných služieb zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré objednala Správa ciest, sa zvýšila z 54,1 mil. EUR v roku 2000 na 549,1 mil. EUR v roku 2004. Počas rovnakého obdobia hodnota dojednaných zmlúv objednaných Správou ciest klesla zo 451,4 mil. EUR na 85,9 mil. EUR. V roku 2005 boli všetky zmluvy objednané Správou ciest udelené prostredníctvom verejnej súťaže. Hodnota cestných služieb vykonávaných inými dodávateľmi ako Tieliikelaitos sa zas zvýšila z 20,2 mil. EUR v roku 2000 na 203,5 mil. EUR v roku 2004. Okrem hlavných dodávateľov priniesla reforma výhody aj súkromným spoločnostiam, ktoré pôsobia ako subdodávatelia pre Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(190)

Hodnota cestných služieb zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré objednala Správa ciest, sa zvýšila z 54,1 mil. EUR v roku 2000 na 549,1 mil. EUR v roku 2004. Počas rovnakého obdobia hodnota dojednaných zmlúv objednaných Správou ciest klesla zo 451,4 mil. EUR na 85,9 mil. EUR. V roku 2005 boli všetky zmluvy objednané Správou ciest udelené prostredníctvom verejnej súťaže. Hodnota cestných služieb vykonávaných inými dodávateľmi ako Tieliikelaitos sa zas zvýšila z 20,2 mil. EUR v roku 2000 na 203,5 mil. EUR v roku 2004. Okrem hlavných dodávateľov priniesla reforma výhody aj súkromným spoločnostiam, ktoré pôsobia ako subdodávatelia pre Tieliikelaitos.

| (191) | Na všetky druhy zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže (začínajúc zmluvami o plánovaní a končiac zmluvami o výstavbe) bolo prijatých dostatok ponúk, s priemerom 4,0 až 4,7 ponúk na zmluvu. |
| --- | --- |

(191)

Na všetky druhy zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže (začínajúc zmluvami o plánovaní a končiac zmluvami o výstavbe) bolo prijatých dostatok ponúk, s priemerom 4,0 až 4,7 ponúk na zmluvu.

| (192) | Cenová úroveň zmlúv jasne klesla v porovnaní s obdobím pred reformou. Podľa odhadu Fínskej správy ciest teda reforma Cestných služieb viedla k celkovej ročnej úspore 60 mil. EUR. To zahŕňa ročné úspory vo výške 48 mil. EUR v regionálnych zmluvách o údržbe [všetka bežná práca týkajúca sa údržby ciest (34) sa zadáva prostredníctvom regionálnych zmlúv o údržbe]; na konci prechodného obdobia boli náklady na zmluvy o údržbe zadávané prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré uzatvorila Správa ciest, o 21,7 % nižšie ako náklady na zmluvy uzatvorené prostredníctvom dojednaných zmlúv na začiatku obdobia. Zostávajúce úspory vo výške 60 mil. EUR tvoria najmä služby výstavby a plánovania. |
| --- | --- |

(192)

Cenová úroveň zmlúv jasne klesla v porovnaní s obdobím pred reformou. Podľa odhadu Fínskej správy ciest teda reforma Cestných služieb viedla k celkovej ročnej úspore 60 mil. EUR. To zahŕňa ročné úspory vo výške 48 mil. EUR v regionálnych zmluvách o údržbe [všetka bežná práca týkajúca sa údržby ciest (34) sa zadáva prostredníctvom regionálnych zmlúv o údržbe]; na konci prechodného obdobia boli náklady na zmluvy o údržbe zadávané prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré uzatvorila Správa ciest, o 21,7 % nižšie ako náklady na zmluvy uzatvorené prostredníctvom dojednaných zmlúv na začiatku obdobia. Zostávajúce úspory vo výške 60 mil. EUR tvoria najmä služby výstavby a plánovania.

| (193) | Konkrétne v prípade regionálnych zmlúv o údržbe bola najväčším zdrojom úspor nákladov zimná údržba (35) (15,2 mil. EUR ročne), za ňou údržba štrkových ciest (8,6 mil. EUR) a údržba dopravnej infraštruktúry (36) (8,3 mil. EUR). |
| --- | --- |

(193)

Konkrétne v prípade regionálnych zmlúv o údržbe bola najväčším zdrojom úspor nákladov zimná údržba (35) (15,2 mil. EUR ročne), za ňou údržba štrkových ciest (8,6 mil. EUR) a údržba dopravnej infraštruktúry (36) (8,3 mil. EUR).

| (194) | Podľa fínskych orgánov medzi dnešných konkurentov Tieliikelaitosu patria viacerí vnútroštátni a zahraniční konkurenti ako Skanska Oy (dcérska spoločnosť švédskej Skanska AB) a NCC Roads Oy (dcérska spoločnosť švédskej NCC Ab) (37) a aj väčší počet malých a stredných dynamických a vysoko ziskových regionálnych a miestnych konkurentov, ktoré sú spoločnosťami s ručením obmedzeným. |
| --- | --- |

(194)

Podľa fínskych orgánov medzi dnešných konkurentov Tieliikelaitosu patria viacerí vnútroštátni a zahraniční konkurenti ako Skanska Oy (dcérska spoločnosť švédskej Skanska AB) a NCC Roads Oy (dcérska spoločnosť švédskej NCC Ab) (37) a aj väčší počet malých a stredných dynamických a vysoko ziskových regionálnych a miestnych konkurentov, ktoré sú spoločnosťami s ručením obmedzeným.

5.10.2.   Vývoj regionálnych zmlúv o údržbe ciest objednaných Správou ciest

| (195) | Sektor regionálnych zmlúv o údržbe ciest Správy ciest sa skúma osobitne z hľadiska tvrdenia sťažovateľov, že 88 % podiel Tieliikelaitosu na nových zmluvách o údržbe zadaných prostredníctvom verejnej súťaže v roku 2005 v tomto sektore znamená, že liberalizácia trhu nebola úspešná. |
| --- | --- |

(195)

Sektor regionálnych zmlúv o údržbe ciest Správy ciest sa skúma osobitne z hľadiska tvrdenia sťažovateľov, že 88 % podiel Tieliikelaitosu na nových zmluvách o údržbe zadaných prostredníctvom verejnej súťaže v roku 2005 v tomto sektore znamená, že liberalizácia trhu nebola úspešná.

| (196) | Fínske orgány považujú za nevhodné vytvárať si názor na základe výsledkov verejnej súťaže z konkrétneho roka. V súvislosti s tým vysvetľujú, že Fínska správa ciest rozdelila Fínsko na 84 oblastí/zmlúv. Jedna zmluva trvá 3 až 7 rokov a väčšinu práce/nákladov predstavuje udržiavanie ciest bez ľadu. Každý rok sa len relatívne malé percento týchto zmlúv má zadávať prostredníctvom verejnej súťaže. Výsledky za jeden rok nie sú nutne reprezentatívne. |
| --- | --- |

(196)

Fínske orgány považujú za nevhodné vytvárať si názor na základe výsledkov verejnej súťaže z konkrétneho roka. V súvislosti s tým vysvetľujú, že Fínska správa ciest rozdelila Fínsko na 84 oblastí/zmlúv. Jedna zmluva trvá 3 až 7 rokov a väčšinu práce/nákladov predstavuje udržiavanie ciest bez ľadu. Každý rok sa len relatívne malé percento týchto zmlúv má zadávať prostredníctvom verejnej súťaže. Výsledky za jeden rok nie sú nutne reprezentatívne.

| (197) | Pokiaľ ide o výsledky z roku 2005, existujú viaceré zmluvy na 10 mil. EUR, ktoré Tieliikelaitos vyhral len s veľmi tesným rozdielom (20 000 EUR – 30 000 EUR). Tieto zmluvy mohli ľahko získať aj jeho konkurenti. |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o výsledky z roku 2005, existujú viaceré zmluvy na 10 mil. EUR, ktoré Tieliikelaitos vyhral len s veľmi tesným rozdielom (20 000 EUR – 30 000 EUR). Tieto zmluvy mohli ľahko získať aj jeho konkurenti.

| (198) | Pokiaľ ide o výsledky verejnej súťaže z roku 2006, tieto boli radikálne odlišné: Tieliikelaitos vyhral len 5 z 15 zmlúv o údržbe, ktoré Fínska správa ciest zadala do verejnej súťaže. Celková hodnota pridelených zmlúv bola 48,2 mil. EUR a na základe zmluvných hodnôt predstavoval podiel Tieliikelaitosu na trhu 31 %. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o výsledky verejnej súťaže z roku 2006, tieto boli radikálne odlišné: Tieliikelaitos vyhral len 5 z 15 zmlúv o údržbe, ktoré Fínska správa ciest zadala do verejnej súťaže. Celková hodnota pridelených zmlúv bola 48,2 mil. EUR a na základe zmluvných hodnôt predstavoval podiel Tieliikelaitosu na trhu 31 %.

| (199) | Fínske orgány považujú v súvislosti s tým za potrebné poskytnúť aj informácie o vývoji celého súboru trvajúcich zmlúv, ktoré vlastní Tieliikelaitos. V roku 2000 predchodca Tieliikelaitosu tvoril takmer 100 % podiel príslušných regionálnych prác údržby ciest, kým na konci roku 2006 podiel Tieliikelaitosu na portfóliu zmlúv o údržbe ciest Správy ciest tvoril 68 %. Ak sa sústredíme na podiel Tieliikelaitosu na zmluvách, ktoré boli pridelené prostredníctvom otvorenej verejnej súťaže, tento klesol zo 77 % v roku 2001 na 68 % na konci roku 2006. |
| --- | --- |

(199)

Fínske orgány považujú v súvislosti s tým za potrebné poskytnúť aj informácie o vývoji celého súboru trvajúcich zmlúv, ktoré vlastní Tieliikelaitos. V roku 2000 predchodca Tieliikelaitosu tvoril takmer 100 % podiel príslušných regionálnych prác údržby ciest, kým na konci roku 2006 podiel Tieliikelaitosu na portfóliu zmlúv o údržbe ciest Správy ciest tvoril 68 %. Ak sa sústredíme na podiel Tieliikelaitosu na zmluvách, ktoré boli pridelené prostredníctvom otvorenej verejnej súťaže, tento klesol zo 77 % v roku 2001 na 68 % na konci roku 2006.

| (200) | Tento stále relatívne vysoký podiel Tieliikelaitosu na trhu údržby ciest bolo možné trocha očakávať v tom zmysle, že na začiatku procesu liberalizácie mal Tieliikelaitos výhodu v spojitosti so svojím postavením hlavného subjektu na trhu a nové subjekty na trhu potrebovali určitý čas na vytvorenie základne na fínskom trhu služieb údržby ciest. |
| --- | --- |

(200)

Tento stále relatívne vysoký podiel Tieliikelaitosu na trhu údržby ciest bolo možné trocha očakávať v tom zmysle, že na začiatku procesu liberalizácie mal Tieliikelaitos výhodu v spojitosti so svojím postavením hlavného subjektu na trhu a nové subjekty na trhu potrebovali určitý čas na vytvorenie základne na fínskom trhu služieb údržby ciest.

| (201) | Mnoho ukazovateľov ďalej naznačuje, že sa vytvorila účinná hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(201)

Mnoho ukazovateľov ďalej naznačuje, že sa vytvorila účinná hospodárska súťaž.

| (202) | Po prvé počet ponúk rástol a v roku 2006 bolo na každú novú zmluvu predloženú do verejnej súťaže prijatých 5,7 ponúk, ktoré zodpovedali špecifikáciám verejnej súťaže. V dôsledku verejných súťaží vypísaných v roku 2006 pripadlo 9 z 15 zmlúv iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré vykonávali zmluvy predtým. |
| --- | --- |

(202)

Po prvé počet ponúk rástol a v roku 2006 bolo na každú novú zmluvu predloženú do verejnej súťaže prijatých 5,7 ponúk, ktoré zodpovedali špecifikáciám verejnej súťaže. V dôsledku verejných súťaží vypísaných v roku 2006 pripadlo 9 z 15 zmlúv iným hospodárskym subjektom ako tým, ktoré vykonávali zmluvy predtým.

| (203) | Po druhé ceny klesli. Ceny, ktoré boli výsledkom verejných súťaží, boli nižšie ako ex ante odhad Správy ciest o 16 % v roku 2005, o 18 % v roku 2006 a o 14 % v roku 2007. Hospodárska súťaž na trhu bola preto účinná a intenzívna. |
| --- | --- |

(203)

Po druhé ceny klesli. Ceny, ktoré boli výsledkom verejných súťaží, boli nižšie ako ex ante odhad Správy ciest o 16 % v roku 2005, o 18 % v roku 2006 a o 14 % v roku 2007. Hospodárska súťaž na trhu bola preto účinná a intenzívna.

| (204) | V súčasnosti existuje šesť rôznych dodávateľov, ktorí vykonávajú regionálne zmluvy o údržbe. Okrem Fínskeho cestného podniku sú zúčastnení títo dodávatelia (v zátvorkách sú uvedené trhové podiely): YIT Rakennus Oy patriaci do skupiny YIT (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) a estónsky dodávateľ AS Teho (2 %). |
| --- | --- |

(204)

V súčasnosti existuje šesť rôznych dodávateľov, ktorí vykonávajú regionálne zmluvy o údržbe. Okrem Fínskeho cestného podniku sú zúčastnení títo dodávatelia (v zátvorkách sú uvedené trhové podiely): YIT Rakennus Oy patriaci do skupiny YIT (20 %), NCC Roads Oy (5 %), Koillistie Määttä Oy (3 %), Savon Kuljetus Oy (2 %) a estónsky dodávateľ AS Teho (2 %).

5.11.   Celkové závery fínskych orgánov

| (205) | Fínske orgány zdôrazňujú, že údajné opatrenia pomoci boli spojené hlavne s prechodným obdobím, ktoré sa skončilo v roku 2004. Činnosti Tieliikelaitosu v iných členských štátoch boli počas prechodného obdobia nevýznamné. |
| --- | --- |

(205)

Fínske orgány zdôrazňujú, že údajné opatrenia pomoci boli spojené hlavne s prechodným obdobím, ktoré sa skončilo v roku 2004. Činnosti Tieliikelaitosu v iných členských štátoch boli počas prechodného obdobia nevýznamné.

| (206) | Liberalizácia uzatvorených vnútroštátnych trhov je hlavným cieľom politiky hospodárskej súťaže EÚ. V súvislosti s tým sa Fínsko odvoláva na viaceré dokumenty (38). |
| --- | --- |

(206)

Liberalizácia uzatvorených vnútroštátnych trhov je hlavným cieľom politiky hospodárskej súťaže EÚ. V súvislosti s tým sa Fínsko odvoláva na viaceré dokumenty (38).

| (207) | Prechodný trhový režim bol nutnou podmienkou liberalizácie trhu údržby ciest Fínska. Opatrenia pomoci boli preto potrebné na uľahčenie projektu, ktorý je v súlade so všeobecnými záujmami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(207)

Prechodný trhový režim bol nutnou podmienkou liberalizácie trhu údržby ciest Fínska. Opatrenia pomoci boli preto potrebné na uľahčenie projektu, ktorý je v súlade so všeobecnými záujmami Spoločenstva.

| (208) | Opatrenia pomoci nahlásené sťažovateľmi boli ďalej primerané k plánovaným výsledkom, inými slovami k liberalizácii trhu údržby ciest a trhu trajektovej prepravy Fínska. Výhody vyplývajúce z pomoci prevýšili možné negatívne účinky. |
| --- | --- |

(208)

Opatrenia pomoci nahlásené sťažovateľmi boli ďalej primerané k plánovaným výsledkom, inými slovami k liberalizácii trhu údržby ciest a trhu trajektovej prepravy Fínska. Výhody vyplývajúce z pomoci prevýšili možné negatívne účinky.

| (209) | Na záver sa Fínsko odvoláva na svoj záväzok transformovať najneskôr do 1. marca 2008Tieliikelaitos na štátnu spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá podlieha štandardným pravidlám týkajúcim sa konkurzu a dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(209)

Na záver sa Fínsko odvoláva na svoj záväzok transformovať najneskôr do 1. marca 2008Tieliikelaitos na štátnu spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá podlieha štandardným pravidlám týkajúcim sa konkurzu a dane z príjmov právnických osôb.

6.   EXISTENCIA POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 87 ODS. 1 ZMLUVY O ES

| (210) | Článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa v zásade zakazuje každá pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(210)

Článkom 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa v zásade zakazuje každá pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (211) | Tieliikelaitos je napriek svojmu osobitnému právnemu postaveniu subjekt podieľajúci sa na hospodárskej činnosti a ako taký predstavuje podnik v zmysle článku 87 Zmluvy o ES. Proti tomu fínske orgány nevzniesli námietky. |
| --- | --- |

(211)

Tieliikelaitos je napriek svojmu osobitnému právnemu postaveniu subjekt podieľajúci sa na hospodárskej činnosti a ako taký predstavuje podnik v zmysle článku 87 Zmluvy o ES. Proti tomu fínske orgány nevzniesli námietky.

6.1.   Uplatniteľnosť rozsudku vo veci Altmark

| (212) | Ako sa uvádza vyššie, fínske orgány tvrdia, že opatrenia skúmané v tomto rozhodnutí predstavujú kompenzáciu za dodatočné výdavky, ktoré musel Tieliikelaitos znášať v dôsledku osobitných úloh, ktoré mu boli uložené. |
| --- | --- |

(212)

Ako sa uvádza vyššie, fínske orgány tvrdia, že opatrenia skúmané v tomto rozhodnutí predstavujú kompenzáciu za dodatočné výdavky, ktoré musel Tieliikelaitos znášať v dôsledku osobitných úloh, ktoré mu boli uložené.

| (213) | Vo veci Altmark
   (39) Súdny dvor rozhodol, že kompenzácia za služby poskytnuté vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy o ES za predpokladu, že sú splnené štyri kumulatívne kritériá. Po prvé podnik-príjemca musí mať skutočné záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré má plniť, a tieto záväzky musia byť jasne definované. Po druhé ukazovatele, na základe ktorých sa kompenzácia vypočítava, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom. Po tretie kompenzácia nesmie presiahnuť to, čo je potrebné na pokrytie všetkých nákladov alebo časti nákladov vynaložených pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, s prihliadnutím na príslušné príjmy a primeraný zisk. Na záver, ak podnik, ktorý má plniť záväzky služby vo verejnom záujme, nie je v konkrétnom prípade vybraný v súlade s postupom verejného obstarávania, ktorý by umožnil výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu pre Spoločenstvo, úroveň potrebnej kompenzácie musí byť stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre vedený a dostatočne vybavený podnik. Ak sú tieto štyri kritériá (ďalej len „kritériá rozsudku vo veci Altmark“) splnené kumulatívne, štátna intervencia neznamená výhodu pre podnik. |
| --- | --- |

(213)

Vo veci Altmark
   (39) Súdny dvor rozhodol, že kompenzácia za služby poskytnuté vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 Zmluvy o ES za predpokladu, že sú splnené štyri kumulatívne kritériá. Po prvé podnik-príjemca musí mať skutočné záväzky služby vo verejnom záujme, ktoré má plniť, a tieto záväzky musia byť jasne definované. Po druhé ukazovatele, na základe ktorých sa kompenzácia vypočítava, musia byť stanovené vopred objektívnym a transparentným spôsobom. Po tretie kompenzácia nesmie presiahnuť to, čo je potrebné na pokrytie všetkých nákladov alebo časti nákladov vynaložených pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, s prihliadnutím na príslušné príjmy a primeraný zisk. Na záver, ak podnik, ktorý má plniť záväzky služby vo verejnom záujme, nie je v konkrétnom prípade vybraný v súlade s postupom verejného obstarávania, ktorý by umožnil výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu pre Spoločenstvo, úroveň potrebnej kompenzácie musí byť stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre vedený a dostatočne vybavený podnik. Ak sú tieto štyri kritériá (ďalej len „kritériá rozsudku vo veci Altmark“) splnené kumulatívne, štátna intervencia neznamená výhodu pre podnik.

| (214) | Pokiaľ ide o prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark, Komisia poznamenáva, že úloha uložená podniku podľa oddielu 3 zákona o Tieliikelaitose, t. j. záväzok predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest a poskytovaní služieb trajektovej prepravy v celej krajine, podľa všetkého predstavuje záväzok služby vo verejnom záujme, t. j. záväzok poskytovať služby vo všeobecnom hospodárskom záujme. To isté sa vzťahuje na záväzok starať sa o núdzové zásoby tekutých palív počas prechodného obdobia a záväzok bezplatne skladovať, udržiavať a opravovať zariadenie núdzového mosta Správy ciest (tento záväzok bol časovo obmedzený do roku 2001) (40). |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark, Komisia poznamenáva, že úloha uložená podniku podľa oddielu 3 zákona o Tieliikelaitose, t. j. záväzok predkladať ponuky na všetky zmluvy o údržbe ciest a poskytovaní služieb trajektovej prepravy v celej krajine, podľa všetkého predstavuje záväzok služby vo verejnom záujme, t. j. záväzok poskytovať služby vo všeobecnom hospodárskom záujme. To isté sa vzťahuje na záväzok starať sa o núdzové zásoby tekutých palív počas prechodného obdobia a záväzok bezplatne skladovať, udržiavať a opravovať zariadenie núdzového mosta Správy ciest (tento záväzok bol časovo obmedzený do roku 2001) (40).

| (215) | S výnimkou sektorov, v ktorých danú záležitosť upravujú pravidlá Spoločenstva, majú členské štáty v skutočnosti širokú možnosť vlastného uváženia pri vymedzovaní služieb, ktoré by sa mohli klasifikovať ako služby vo všeobecnom hospodárskom záujme, na ktoré sa vzťahuje len kontrola Komisie, aby pri tejto klasifikácii nenastala žiadna zjavná chyba (41). |
| --- | --- |

(215)

S výnimkou sektorov, v ktorých danú záležitosť upravujú pravidlá Spoločenstva, majú členské štáty v skutočnosti širokú možnosť vlastného uváženia pri vymedzovaní služieb, ktoré by sa mohli klasifikovať ako služby vo všeobecnom hospodárskom záujme, na ktoré sa vzťahuje len kontrola Komisie, aby pri tejto klasifikácii nenastala žiadna zjavná chyba (41).

| (216) | Komisia preto súhlasila, že úloha Tieliikelaitosu starať sa o núdzové zásoby tekutých palív počas prechodného obdobia, jeho stály záväzok predkladať ponuky na zmluvy o údržbe ciest a službách trajektovej prepravy zadávané Správou ciest vo verejných súťažiach, ako aj záväzok bezplatne skladovať, udržiavať a opravovať núdzový most počas roku 2001 jasne predstavujú zaťaženia, ktorým konkurenti Tieliikelaitosu nepodliehajú a ktoré možno klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(216)

Komisia preto súhlasila, že úloha Tieliikelaitosu starať sa o núdzové zásoby tekutých palív počas prechodného obdobia, jeho stály záväzok predkladať ponuky na zmluvy o údržbe ciest a službách trajektovej prepravy zadávané Správou ciest vo verejných súťažiach, ako aj záväzok bezplatne skladovať, udržiavať a opravovať núdzový most počas roku 2001 jasne predstavujú zaťaženia, ktorým konkurenti Tieliikelaitosu nepodliehajú a ktoré možno klasifikovať ako záväzky služby vo verejnom záujme.

| (217) | Pokiaľ ide o ďalšie opatrenia týkajúce sa príprav na mimoriadnu situáciu a záväzky odbornej prípravy pracovníkov uložené Tieliikelaitosu, Komisia nezískala dostatok informácií, aby vylúčila tvrdenie sťažovateľov, že tieto nie sú ťažšie ako opatrenia riadenia rizík, ktoré vykonávajú jeho konkurenti (42) (všetky podniky sa musia pripraviť na podmienky núdzového stavu, čo predstavuje súčasť systému riadenia rizík všetkých podnikov). Komisia ďalej poznamenáva, že príslušné záväzky sa vzťahovali len na cesty, ktorých údržba bola zverená Tieliikelaitosu samotnému. Nie je však potrebné hlbšie sa venovať skúmaniu tohto bodu, keďže sa zdá, že existujú problémy s plnením ostatných kritérií rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(217)

Pokiaľ ide o ďalšie opatrenia týkajúce sa príprav na mimoriadnu situáciu a záväzky odbornej prípravy pracovníkov uložené Tieliikelaitosu, Komisia nezískala dostatok informácií, aby vylúčila tvrdenie sťažovateľov, že tieto nie sú ťažšie ako opatrenia riadenia rizík, ktoré vykonávajú jeho konkurenti (42) (všetky podniky sa musia pripraviť na podmienky núdzového stavu, čo predstavuje súčasť systému riadenia rizík všetkých podnikov). Komisia ďalej poznamenáva, že príslušné záväzky sa vzťahovali len na cesty, ktorých údržba bola zverená Tieliikelaitosu samotnému. Nie je však potrebné hlbšie sa venovať skúmaniu tohto bodu, keďže sa zdá, že existujú problémy s plnením ostatných kritérií rozsudku vo veci Altmark.

| (218) | Žiadne z opatrení uvedených v oddiele 2.4 nemalo za cieľ kompenzáciu možného finančného zaťaženia vytvoreného príslušnými úlohami. To hovorí proti bodom 90 a 91 rozsudku vo veci Altmark, ktoré predpokladajú prepojenie medzi nákladmi a kompenzáciou (kompenzácia sa má stanoviť ex ante na základe objektívnych ukazovateľov). V prípade Tieliikelaitosu nejestvuje nič tohto druhu. Rôzne výhody boli v skutočnosti poskytnuté a vypočítané na základe cieľov, ktoré vôbec nesúvisia s údajnými záväzkami služieb vo verejnom záujme. Preto druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark nie je splnené. |
| --- | --- |

(218)

Žiadne z opatrení uvedených v oddiele 2.4 nemalo za cieľ kompenzáciu možného finančného zaťaženia vytvoreného príslušnými úlohami. To hovorí proti bodom 90 a 91 rozsudku vo veci Altmark, ktoré predpokladajú prepojenie medzi nákladmi a kompenzáciou (kompenzácia sa má stanoviť ex ante na základe objektívnych ukazovateľov). V prípade Tieliikelaitosu nejestvuje nič tohto druhu. Rôzne výhody boli v skutočnosti poskytnuté a vypočítané na základe cieľov, ktoré vôbec nesúvisia s údajnými záväzkami služieb vo verejnom záujme. Preto druhé kritérium rozsudku vo veci Altmark nie je splnené.

| (219) | Údaje poskytnuté fínskymi orgánmi okrem toho neumožňujú Komisii dospieť k záveru, že kompenzácia nepresahuje to, čo je potrebné na pokrytie nákladov vynaložených pri plnení záväzkov služieb vo verejnom záujme (tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark). Skutočnosť, že kompenzácie za služby vo verejnom záujme neboli zahrnuté do rozpočtu po konci prechodného obdobia, ďalej podporuje tvrdenie, že súbor opatrení vykonaných v prospech Tieliikelaitosu nebol potrebný na pomoc pri zvládnutí jeho údajných záväzkov služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(219)

Údaje poskytnuté fínskymi orgánmi okrem toho neumožňujú Komisii dospieť k záveru, že kompenzácia nepresahuje to, čo je potrebné na pokrytie nákladov vynaložených pri plnení záväzkov služieb vo verejnom záujme (tretie kritérium rozsudku vo veci Altmark). Skutočnosť, že kompenzácie za služby vo verejnom záujme neboli zahrnuté do rozpočtu po konci prechodného obdobia, ďalej podporuje tvrdenie, že súbor opatrení vykonaných v prospech Tieliikelaitosu nebol potrebný na pomoc pri zvládnutí jeho údajných záväzkov služieb vo verejnom záujme.

| (220) | Na záver treba poznamenať, že Tieliikelaitos nebol vybraný na poskytovanie príslušných služieb na základe postupu otvoreného výberového konania. Dotknuté náklady neboli ani stanovené na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre vedený a dostatočne vybavený podnik. |
| --- | --- |

(220)

Na záver treba poznamenať, že Tieliikelaitos nebol vybraný na poskytovanie príslušných služieb na základe postupu otvoreného výberového konania. Dotknuté náklady neboli ani stanovené na základe analýzy nákladov, ktoré by vynaložil typický dobre vedený a dostatočne vybavený podnik.

| (221) | Súbor opatrení posudzovaný ako celok preto nemožno na základe kritérií rozsudku vo veci Altmark považovať za vylučujúci zapojenie štátnej pomoci. Komisia musí preto analyzovať, či sú príslušné opatrenia selektívne (oddiel 6.2), prinášajú výhodu Tieliikelaitosu, ktorá je financovaná zo štátnych zdrojov (oddiel 6.3), a či narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a majú nepriaznivý vplyv na obchod medzi členskými štátmi (oddiel 6.4). Všetky tieto prvky predstavujú kumulatívne podmienky pre rozhodnutie, či opatrenie znamená štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(221)

Súbor opatrení posudzovaný ako celok preto nemožno na základe kritérií rozsudku vo veci Altmark považovať za vylučujúci zapojenie štátnej pomoci. Komisia musí preto analyzovať, či sú príslušné opatrenia selektívne (oddiel 6.2), prinášajú výhodu Tieliikelaitosu, ktorá je financovaná zo štátnych zdrojov (oddiel 6.3), a či narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a majú nepriaznivý vplyv na obchod medzi členskými štátmi (oddiel 6.4). Všetky tieto prvky predstavujú kumulatívne podmienky pre rozhodnutie, či opatrenie znamená štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

6.2.   Selektívnosť opatrení

| (222) | Nepopiera sa, že všetky príslušné opatrenia boli buď špecificky navrhnuté pre Tieliikelaitos, alebo sa obmedzujú na podniky, ktoré využívajú výhody z postavenia fínskeho štátneho podniku. Rovnako je jasné, že na trhoch, na ktorých je Tieliikelaitos aktívny, súťaží s podnikmi, ktoré nie sú štátnymi podnikmi. Komisia sa za týchto podmienok domnieva, že príslušné opatrenia sú selektívne. |
| --- | --- |

(222)

Nepopiera sa, že všetky príslušné opatrenia boli buď špecificky navrhnuté pre Tieliikelaitos, alebo sa obmedzujú na podniky, ktoré využívajú výhody z postavenia fínskeho štátneho podniku. Rovnako je jasné, že na trhoch, na ktorých je Tieliikelaitos aktívny, súťaží s podnikmi, ktoré nie sú štátnymi podnikmi. Komisia sa za týchto podmienok domnieva, že príslušné opatrenia sú selektívne.

6.3.   Existencia selektívnej výhody poskytnutej prostredníctvom použitia štátnych zdrojov

| (223) | V tomto oddiele Komisia preverí, či opatrenia zavedené fínskou vládou sú financované prostredníctvom štátnych zdrojov a prinášajú selektívnu výhodu Tieliikelaitosu. To vyžaduje posúdenie, či príslušné opatrenia zľahčujú pre Tieliikelaitos zaťaženia, ktoré sa bežne prijímajú v rozpočte podniku, a preto sa majú považovať za ekonomickú výhodu, ktorú by nezískal za štandardných trhových podmienok (43). |
| --- | --- |

(223)

V tomto oddiele Komisia preverí, či opatrenia zavedené fínskou vládou sú financované prostredníctvom štátnych zdrojov a prinášajú selektívnu výhodu Tieliikelaitosu. To vyžaduje posúdenie, či príslušné opatrenia zľahčujú pre Tieliikelaitos zaťaženia, ktoré sa bežne prijímajú v rozpočte podniku, a preto sa majú považovať za ekonomickú výhodu, ktorú by nezískal za štandardných trhových podmienok (43).

6.3.1.   Poskytnutie zvýhodneného štátneho úveru

| (224) | Dlhodobý vypožičaný kapitál vo výške 39,5 mil. EUR (237 mil. FIM) poskytnutý Tieliikelaitosu v čase jeho zriadenia bol rozdielne definovaný sťažovateľmi a fínskymi orgánmi. Zatiaľ čo sťažovatelia ho považovali za úver, fínske orgány ho považovali za prevod aktív so záväzkom splatenia. V súvislosti s tým Komisia dospela k záveru, že definícia opatrenia je menej dôležitá ako jeho skutočný vplyv na výdavky, ktoré príslušný podnik znáša, a to, či oslobodzuje tento podnik od výdavkov, ktoré by musel bežne znášať. |
| --- | --- |

(224)

Dlhodobý vypožičaný kapitál vo výške 39,5 mil. EUR (237 mil. FIM) poskytnutý Tieliikelaitosu v čase jeho zriadenia bol rozdielne definovaný sťažovateľmi a fínskymi orgánmi. Zatiaľ čo sťažovatelia ho považovali za úver, fínske orgány ho považovali za prevod aktív so záväzkom splatenia. V súvislosti s tým Komisia dospela k záveru, že definícia opatrenia je menej dôležitá ako jeho skutočný vplyv na výdavky, ktoré príslušný podnik znáša, a to, či oslobodzuje tento podnik od výdavkov, ktoré by musel bežne znášať.

| (225) | Na účely hodnotenia prvku pomoci v opatrení by sa situácia mala posudzovať z hľadiska súkromného veriteľa v čase, keď sa úver schválil (44). Keďže príslušný prísľub Štátnej pokladnice Fínska bol podpísaný 28. decembra 2000 (úver pre štátny podnik č. 6030-14) (45), na účely výpočtu prvku štátnej pomoci v zvýhodnenom úvere musela Komisia použiť referenčnú sadzbu, ktorá sa k uvedenému dátumu vzťahovala na Fínsko. V súlade s príslušným oznámením Komisie (46) je preto príslušnou úrokovou mierou, ktorá sa má používať počas lehoty úverovej zmluvy, miera 5,7 % – úroková miera vypočítaná ako päťročná medzibanková swapová miera plus prirážka vo výške 75 bázických bodov. |
| --- | --- |

(225)

Na účely hodnotenia prvku pomoci v opatrení by sa situácia mala posudzovať z hľadiska súkromného veriteľa v čase, keď sa úver schválil (44). Keďže príslušný prísľub Štátnej pokladnice Fínska bol podpísaný 28. decembra 2000 (úver pre štátny podnik č. 6030-14) (45), na účely výpočtu prvku štátnej pomoci v zvýhodnenom úvere musela Komisia použiť referenčnú sadzbu, ktorá sa k uvedenému dátumu vzťahovala na Fínsko. V súlade s príslušným oznámením Komisie (46) je preto príslušnou úrokovou mierou, ktorá sa má používať počas lehoty úverovej zmluvy, miera 5,7 % – úroková miera vypočítaná ako päťročná medzibanková swapová miera plus prirážka vo výške 75 bázických bodov.

| (226) | Tieliikelaitos preto v roku 2001 získal výhody z úrokovej miery nižšej o 4,7 percentuálneho bodu, v rokoch 2002, 2003 a 2004 nižšej o 4,2, 3,2, resp. 2,2 percentuálneho bodu, a v nasledujúcich rokoch – z úrokovej miery nižšej o 0,7 percentuálneho bodu. Keď Komisia vynásobila príslušný rozdiel úrokovej miery so stavom úverovej sumy na začiatku každého roku (47), dostala celkový prvok pomoci vo výške 7,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(226)

Tieliikelaitos preto v roku 2001 získal výhody z úrokovej miery nižšej o 4,7 percentuálneho bodu, v rokoch 2002, 2003 a 2004 nižšej o 4,2, 3,2, resp. 2,2 percentuálneho bodu, a v nasledujúcich rokoch – z úrokovej miery nižšej o 0,7 percentuálneho bodu. Keď Komisia vynásobila príslušný rozdiel úrokovej miery so stavom úverovej sumy na začiatku každého roku (47), dostala celkový prvok pomoci vo výške 7,2 mil. EUR.

| (227) | Ak bol úver poskytnutý za úrokovú mieru nižšiu ako trhová miera, štát sa zriekol zdrojov, ktoré mohol získať, ak by poskytol príslušný úver za trhovú mieru. Tieliikelaitos dostáva za týchto podmienok výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(227)

Ak bol úver poskytnutý za úrokovú mieru nižšiu ako trhová miera, štát sa zriekol zdrojov, ktoré mohol získať, ak by poskytol príslušný úver za trhovú mieru. Tieliikelaitos dostáva za týchto podmienok výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov.

6.3.2.   Pozemky s pôdou a štrkom

| (228) | Pokiaľ ide o pozemky s pôdou a štrkom, ktoré boli dané k dispozícii Tieliikelaitosu, vzniká predovšetkým otázka, či to predstavuje štátnu pomoc. Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že príslušné pozemky s pôdou a štrkom boli Tieliikelaitosu dané k dispozícii už pred jeho zapísaním do obchodného registra. Predchodca Tieliikelaitosu, Cestné služby patriace pod fínsku štátnu správu, už mal k dispozícii presne tie isté pozemky s pôdou a štrkom. Zdá sa, že zriadením Tieliikelaitosu vzniklo len oddelenie „projektovania, výstavby a údržby ciest“ Cestných služieb ako samostatný subjekt bez vplyvu na prostriedky, ktoré má tento subjekt k dispozícii. |
| --- | --- |

(228)

Pokiaľ ide o pozemky s pôdou a štrkom, ktoré boli dané k dispozícii Tieliikelaitosu, vzniká predovšetkým otázka, či to predstavuje štátnu pomoc. Komisia v súvislosti s tým poznamenáva, že príslušné pozemky s pôdou a štrkom boli Tieliikelaitosu dané k dispozícii už pred jeho zapísaním do obchodného registra. Predchodca Tieliikelaitosu, Cestné služby patriace pod fínsku štátnu správu, už mal k dispozícii presne tie isté pozemky s pôdou a štrkom. Zdá sa, že zriadením Tieliikelaitosu vzniklo len oddelenie „projektovania, výstavby a údržby ciest“ Cestných služieb ako samostatný subjekt bez vplyvu na prostriedky, ktoré má tento subjekt k dispozícii.

| (229) | Po druhé rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vyvolalo otázku vhodného ocenenia pozemkov s pôdou a štrkom. |
| --- | --- |

(229)

Po druhé rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vyvolalo otázku vhodného ocenenia pozemkov s pôdou a štrkom.

| (230) | V tomto prípade bola hodnota pozemkov s pôdou a štrkom ocenená nezávislým odhadcom hodnoty majetku, Catella Real Estate Consulting Ltd. Fínske orgány sa rozhodli revidovať hodnotu stanovenú nezávislým odhadcom hodnoty majetku z 21,5 mil. EUR na 19 mil. EUR z dôvodu, že podľa názoru fínskych orgánov neboli v ocenení Catella primerane zohľadnené tri faktory vysvetlené v oddiele 5.2. |
| --- | --- |

(230)

V tomto prípade bola hodnota pozemkov s pôdou a štrkom ocenená nezávislým odhadcom hodnoty majetku, Catella Real Estate Consulting Ltd. Fínske orgány sa rozhodli revidovať hodnotu stanovenú nezávislým odhadcom hodnoty majetku z 21,5 mil. EUR na 19 mil. EUR z dôvodu, že podľa názoru fínskych orgánov neboli v ocenení Catella primerane zohľadnené tri faktory vysvetlené v oddiele 5.2.

| (231) | Okrem toho podľa účtovného audítora (Ernst and Young) Tieliikelaitosu bola počas prechodného obdobia hodnota zaevidovaná v účtovných knihách Tieliikelaitosu stále príliš vysoká a audítor schválil mimoriadne odpisy hodnoty pozemkov s pôdou a štrkom vo výške 4,3 mil. EUR. Hodnotenie firmy Ernst and Young bolo okrem toho overené maklérskou spoločnosťou IceCapital Securities Ltd, ktorá potvrdila, že pozemky s pôdou a štrkom boli v súvahe Tieliikelaitosu ocenené cenou, ktorá prevyšuje ich trhovú hodnotu. |
| --- | --- |

(231)

Okrem toho podľa účtovného audítora (Ernst and Young) Tieliikelaitosu bola počas prechodného obdobia hodnota zaevidovaná v účtovných knihách Tieliikelaitosu stále príliš vysoká a audítor schválil mimoriadne odpisy hodnoty pozemkov s pôdou a štrkom vo výške 4,3 mil. EUR. Hodnotenie firmy Ernst and Young bolo okrem toho overené maklérskou spoločnosťou IceCapital Securities Ltd, ktorá potvrdila, že pozemky s pôdou a štrkom boli v súvahe Tieliikelaitosu ocenené cenou, ktorá prevyšuje ich trhovú hodnotu.

| (232) | Sťažovatelia majú námietky proti vykonaným oceneniam. |
| --- | --- |

(232)

Sťažovatelia majú námietky proti vykonaným oceneniam.

| (233) | Komisia dospela k názoru, že nie je potrebné definitívne rozhodnúť, či v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom bola poskytnutá štátna pomoc, keďže každá takáto pomoc by bola zlučiteľná so spoločným trhom z dôvodov uvedených v oddiele 7.2. |
| --- | --- |

(233)

Komisia dospela k názoru, že nie je potrebné definitívne rozhodnúť, či v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom bola poskytnutá štátna pomoc, keďže každá takáto pomoc by bola zlučiteľná so spoločným trhom z dôvodov uvedených v oddiele 7.2.

6.3.3.   Pridelenie dojednaných zmlúv o cestných službách

| (234) | Metóda výpočtu ceny dojednaných zmlúv v cestnom sektore nutne vedie k cene, ktorá je vyššia ako trhová cena, keďže ako východisko sa pri nej berie cena porovnateľnej zmluvy zadanej prostredníctvom verejnej súťaže, ktorá je samotná porovnateľná s trhovou cenou, a potom sa táto cena zvýši s cieľom zohľadniť štrukturálne nevýhody Tieliikelaitosu, ktoré nie sú inak kompenzované. To prináša ekonomickú výhodu Tieliikelaitosu, ktorá je financovaná prostredníctvom štátnych prostriedkov – Tieliikelaitos získava od štátu viac peňazí, ako by za rovnocennú službu dostal bežný trhový hospodársky subjekt. |
| --- | --- |

(234)

Metóda výpočtu ceny dojednaných zmlúv v cestnom sektore nutne vedie k cene, ktorá je vyššia ako trhová cena, keďže ako východisko sa pri nej berie cena porovnateľnej zmluvy zadanej prostredníctvom verejnej súťaže, ktorá je samotná porovnateľná s trhovou cenou, a potom sa táto cena zvýši s cieľom zohľadniť štrukturálne nevýhody Tieliikelaitosu, ktoré nie sú inak kompenzované. To prináša ekonomickú výhodu Tieliikelaitosu, ktorá je financovaná prostredníctvom štátnych prostriedkov – Tieliikelaitos získava od štátu viac peňazí, ako by za rovnocennú službu dostal bežný trhový hospodársky subjekt.

| (235) | Zatiaľ čo sťažovatelia sa domnievajú, že celková pomoc v súvislosti s dojednanými zmluvami dosiahla 21,5 mil. EUR, fínske orgány sa na základe odbornej správy domnievajú, že Tieliikelaitos získal z dojednaných zmlúv výhodu vo výške najviac 8,5 mil. EUR. |
| --- | --- |

(235)

Zatiaľ čo sťažovatelia sa domnievajú, že celková pomoc v súvislosti s dojednanými zmluvami dosiahla 21,5 mil. EUR, fínske orgány sa na základe odbornej správy domnievajú, že Tieliikelaitos získal z dojednaných zmlúv výhodu vo výške najviac 8,5 mil. EUR.

| (236) | Komisia podotýka, že sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru prítomného rizika a druh práce vyžadovanej v rôznych zmluvách uzatvorených medzi Správou ciest a rôznymi subjektmi vrátane Tieliikelaitosu. Dvoma hlavnými druhmi zmlúv boli na jednej strane zmluvy o údržbe a plánovaní, a na druhej strane plánovaco-realizačné zmluvy. Komisia sa domnieva, že na účely stanovenia výhody, ktorú Tieliikelaitos získal prostredníctvom svojich dojednaných zmlúv, je vhodné porovnať cenu zaplatenú fínskou vládou za tieto dojednané zmluvy s cenou zaplatenou fínskou vládou za zmluvy zadané prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré obsahujú porovnateľnú mieru rizika a týkajú sa porovnateľného druhu práce. |
| --- | --- |

(236)

Komisia podotýka, že sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru prítomného rizika a druh práce vyžadovanej v rôznych zmluvách uzatvorených medzi Správou ciest a rôznymi subjektmi vrátane Tieliikelaitosu. Dvoma hlavnými druhmi zmlúv boli na jednej strane zmluvy o údržbe a plánovaní, a na druhej strane plánovaco-realizačné zmluvy. Komisia sa domnieva, že na účely stanovenia výhody, ktorú Tieliikelaitos získal prostredníctvom svojich dojednaných zmlúv, je vhodné porovnať cenu zaplatenú fínskou vládou za tieto dojednané zmluvy s cenou zaplatenou fínskou vládou za zmluvy zadané prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré obsahujú porovnateľnú mieru rizika a týkajú sa porovnateľného druhu práce.

| (237) | Dojednané zmluvy boli výhradne zmluvy o údržbe a plánovaní. Na stanovenie výhody, ktorú získal Tieliikelaitos, musí preto Komisia porovnať ziskové rozpätia Tieliikelaitosu v dojednaných zmluvách o údržbe a plánovaní so ziskovými rozpätiami Tieliikelaitosu v zmluvách o údržbe a plánovaní zadaných prostredníctvom verejnej súťaže (48). |
| --- | --- |

(237)

Dojednané zmluvy boli výhradne zmluvy o údržbe a plánovaní. Na stanovenie výhody, ktorú získal Tieliikelaitos, musí preto Komisia porovnať ziskové rozpätia Tieliikelaitosu v dojednaných zmluvách o údržbe a plánovaní so ziskovými rozpätiami Tieliikelaitosu v zmluvách o údržbe a plánovaní zadaných prostredníctvom verejnej súťaže (48).

| (238) | IceCapital vykonal analýzu príslušných ziskových rozpätí. Z jeho správy vyplýva, že rozdiel v ziskových rozpätiach priniesol Tieliikelaitosu výhodu vo výške 8,5 mil. EUR. |
| --- | --- |

(238)

IceCapital vykonal analýzu príslušných ziskových rozpätí. Z jeho správy vyplýva, že rozdiel v ziskových rozpätiach priniesol Tieliikelaitosu výhodu vo výške 8,5 mil. EUR.

| (239) | Komisia sa súčasne domnieva, že celkové výhody Tieliikelaitosu v súvislosti s dojednanými zmluvami sú trocha vyššie ako 8,5 mil. EUR. Rozdiel vo výške 8,5 mil. EUR sa vypočítal s použitím konečného ziskového rozpätia dojednaných zmlúv (ziskové rozpätie po uplatnení ročného postupu úpravy výšky výdavkov). Ako zdôrazňujú sťažovatelia a fínske orgány nenamietajú, počas prechodného obdobia tak mohol podnik získať každý rok výhodu z hodnoty ročnej „úpravy výšky“ smerom dolu bez zaplatenia zodpovedajúcich úrokov. Preto navyše k rozdielu v ziskových rozpätiach vo výške 8,5 mil. EUR získal Tieliikelaitos výhodu z krátkodobých (49) bezúročných úverov. Ak sa vie, že počas prechodného obdobia dosiahla výška úprav výdavkov smerom dolu 16,8 mil. EUR a že úverové úrokové miery v tomto období nepresiahli 5,7 %, hodnota výhody, ktorú Tieliikelaitos mal z týchto krátkodobých bezúročných úverov, nie je vyššia ako 1 mil. EUR. |
| --- | --- |

(239)

Komisia sa súčasne domnieva, že celkové výhody Tieliikelaitosu v súvislosti s dojednanými zmluvami sú trocha vyššie ako 8,5 mil. EUR. Rozdiel vo výške 8,5 mil. EUR sa vypočítal s použitím konečného ziskového rozpätia dojednaných zmlúv (ziskové rozpätie po uplatnení ročného postupu úpravy výšky výdavkov). Ako zdôrazňujú sťažovatelia a fínske orgány nenamietajú, počas prechodného obdobia tak mohol podnik získať každý rok výhodu z hodnoty ročnej „úpravy výšky“ smerom dolu bez zaplatenia zodpovedajúcich úrokov. Preto navyše k rozdielu v ziskových rozpätiach vo výške 8,5 mil. EUR získal Tieliikelaitos výhodu z krátkodobých (49) bezúročných úverov. Ak sa vie, že počas prechodného obdobia dosiahla výška úprav výdavkov smerom dolu 16,8 mil. EUR a že úverové úrokové miery v tomto období nepresiahli 5,7 %, hodnota výhody, ktorú Tieliikelaitos mal z týchto krátkodobých bezúročných úverov, nie je vyššia ako 1 mil. EUR.

| (240) | Prvok celkovej pomoci v súvislosti s podmienkami zmlúv o cestných službách pridelených Tieliikelaitosu na základe postupu dojednávania predstavuje počas prechodného obdobia približne 9,5 mil. EUR. |
| --- | --- |

(240)

Prvok celkovej pomoci v súvislosti s podmienkami zmlúv o cestných službách pridelených Tieliikelaitosu na základe postupu dojednávania predstavuje počas prechodného obdobia približne 9,5 mil. EUR.

6.3.4.   Pridelenie zmlúv o službách trajektovej prepravy v rámci postupu dojednávania

| (241) | Komisia poznamenáva, že prvý pokus fínskych orgánov prejsť pri službách trajektovej prepravy z dojednaných zmlúv na zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže nepriniesol očakávané výsledky. Ceny získané vo verejnej súťaži boli oveľa vyššie ako ceny platných dojednaných zmlúv medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom. Prijatie výsledkov verejnej súťaže by okrem toho neslúžilo cieľu liberalizácie trhu, keďže by viedlo k posilneniu postavenia Tieliikelaitosu (ponuka Tieliikelaitosu bola stále najlacnejšia). Fínsko preto hľadá nový model obstarávania, ktorý by poskytol všetkým uchádzačom rovnaké podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(241)

Komisia poznamenáva, že prvý pokus fínskych orgánov prejsť pri službách trajektovej prepravy z dojednaných zmlúv na zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže nepriniesol očakávané výsledky. Ceny získané vo verejnej súťaži boli oveľa vyššie ako ceny platných dojednaných zmlúv medzi Správou ciest a Tieliikelaitosom. Prijatie výsledkov verejnej súťaže by okrem toho neslúžilo cieľu liberalizácie trhu, keďže by viedlo k posilneniu postavenia Tieliikelaitosu (ponuka Tieliikelaitosu bola stále najlacnejšia). Fínsko preto hľadá nový model obstarávania, ktorý by poskytol všetkým uchádzačom rovnaké podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž.

| (242) | Pokračovanie dojednaných zmlúv neposkytuje Tieliikelaitosu žiadnu výhodu, keďže podmienky dojednaných zmlúv neodrážajú primerane potrebu obnovy zariadenia. Pokračovanie dojednaných zmlúv preto vytvára pre Tieliikelaitos skôr nevýhodu. |
| --- | --- |

(242)

Pokračovanie dojednaných zmlúv neposkytuje Tieliikelaitosu žiadnu výhodu, keďže podmienky dojednaných zmlúv neodrážajú primerane potrebu obnovy zariadenia. Pokračovanie dojednaných zmlúv preto vytvára pre Tieliikelaitos skôr nevýhodu.

| (243) | Komisia preto zaujíma stanovisko, že cena, ktorú zaplatila Správa ciest v prospech Tieliikelaitosu za dojednané zmluvy o trajektovej preprave, nie je nad trhovú cenu. Komisia preto dospela k záveru, že táto odmena neobsahuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(243)

Komisia preto zaujíma stanovisko, že cena, ktorú zaplatila Správa ciest v prospech Tieliikelaitosu za dojednané zmluvy o trajektovej preprave, nie je nad trhovú cenu. Komisia preto dospela k záveru, že táto odmena neobsahuje štátnu pomoc.

6.3.5.   Osobitné opatrenia na zníženie nadmerného počtu pracovníkov

| (244) | Tieliikelaitos bol povinný zo zákona, ktorým sa upravuje jeho transformácia zo súčasti štátnej správy na štátny podnik, prevziať všetkých pracovníkov oddelenia projektovania, výstavby a údržby ciest bývalých Cestných služieb, aj keď bol počet týchto pracovníkov nadmerný vzhľadom na jeho potreby. Týmto zákonom sa okrem toho zakazovalo Tieliikelaitosu prepustiť v prechodnom období akýchkoľvek pracovníkov. |
| --- | --- |

(244)

Tieliikelaitos bol povinný zo zákona, ktorým sa upravuje jeho transformácia zo súčasti štátnej správy na štátny podnik, prevziať všetkých pracovníkov oddelenia projektovania, výstavby a údržby ciest bývalých Cestných služieb, aj keď bol počet týchto pracovníkov nadmerný vzhľadom na jeho potreby. Týmto zákonom sa okrem toho zakazovalo Tieliikelaitosu prepustiť v prechodnom období akýchkoľvek pracovníkov.

| (245) | Fínske orgány popierajú, že by akékoľvek opatrenia zamerané na riešenie problému nadmerného počtu zamestnancov Tieliikelaitosu predstavovali štátnu pomoc. Tieto opatrenia mali v skutočnosti slúžiť len na čiastočnú kompenzáciu štrukturálnej nevýhody, ktorú utrpel Tieliikelaitos v dôsledku problému nadmerného počtu zamestnancov a podmienok nákladného zamestnávania zdedených z čias pred liberalizáciou, ako aj v dôsledku zákazu prepustiť zamestnancov počas prechodného obdobia uloženého Fínskym parlamentom. V súvislosti s tým sa fínske orgány opierajú o rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci Combus uvedený vyššie. |
| --- | --- |

(245)

Fínske orgány popierajú, že by akékoľvek opatrenia zamerané na riešenie problému nadmerného počtu zamestnancov Tieliikelaitosu predstavovali štátnu pomoc. Tieto opatrenia mali v skutočnosti slúžiť len na čiastočnú kompenzáciu štrukturálnej nevýhody, ktorú utrpel Tieliikelaitos v dôsledku problému nadmerného počtu zamestnancov a podmienok nákladného zamestnávania zdedených z čias pred liberalizáciou, ako aj v dôsledku zákazu prepustiť zamestnancov počas prechodného obdobia uloženého Fínskym parlamentom. V súvislosti s tým sa fínske orgány opierajú o rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci Combus uvedený vyššie.

| (246) | V konkrétnej situácii vo veci Combus sa Súd prvého stupňa opieral o argument, že „dánska vláda mohla namiesto priameho zaplatenia 100 mil. DKK úradníkom zamestnaným v Combuse získať rovnaký výsledok preradením týchto pracovníkov v rámci verejnej správy bez zaplatenia akéhokoľvek osobitného príplatku, čo by umožnilo Combusu okamžite zamestnať na zmluvnom základe zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje súkromné právo“ (50). |
| --- | --- |

(246)

V konkrétnej situácii vo veci Combus sa Súd prvého stupňa opieral o argument, že „dánska vláda mohla namiesto priameho zaplatenia 100 mil. DKK úradníkom zamestnaným v Combuse získať rovnaký výsledok preradením týchto pracovníkov v rámci verejnej správy bez zaplatenia akéhokoľvek osobitného príplatku, čo by umožnilo Combusu okamžite zamestnať na zmluvnom základe zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje súkromné právo“ (50).

| (247) | Komisia pripomína, že argumenty vyjadrené v rozsudku vo veci Combus a uvedené fínskymi orgánmi neboli výslovne potvrdené Súdnym dvorom ani sa vlastne na ne neodvolával žiadny následný rozsudok Súdu prvého stupňa. V každom prípade niektoré prvky judikatúry Súdneho dvora bojujú proti predpokladu, že poskytnutie náhrady štátom za štrukturálnu nevýhodu sa nemôže kvalifikovať ako pomoc, a tým naznačujú, že rozsudku vo veci Combus by sa nemala venovať príliš široká interpretácia. |
| --- | --- |

(247)

Komisia pripomína, že argumenty vyjadrené v rozsudku vo veci Combus a uvedené fínskymi orgánmi neboli výslovne potvrdené Súdnym dvorom ani sa vlastne na ne neodvolával žiadny následný rozsudok Súdu prvého stupňa. V každom prípade niektoré prvky judikatúry Súdneho dvora bojujú proti predpokladu, že poskytnutie náhrady štátom za štrukturálnu nevýhodu sa nemôže kvalifikovať ako pomoc, a tým naznačujú, že rozsudku vo veci Combus by sa nemala venovať príliš široká interpretácia.

| (248) | Súdny dvor vo svojej ustálenej judikatúre rozhodol, že skutočnosť, či opatrenie predstavuje pomoc, sa musí preukázať na základe účinkov opatrenia, a nie na základe príčin alebo cieľov tohto opatrenia (51). Súdny dvor tiež rozhodol, že akékoľvek opatrenie, ktoré oslobodzuje podnik od nákladov, ktoré sú zvyčajne zahrnuté v rozpočte podniku, predstavuje štátnu pomoc (52). Súdny dvor objasnil, že to zahŕňa najmä náklady týkajúce sa odmeny zamestnancov (53). Na tomto základe Súdny dvor neakceptoval, že opatrenie neprináša výhodu príslušnému podniku, len z dôvodu, že kompenzuje „nevýhodu“, ktorú nadobudol podnik (54). |
| --- | --- |

(248)

Súdny dvor vo svojej ustálenej judikatúre rozhodol, že skutočnosť, či opatrenie predstavuje pomoc, sa musí preukázať na základe účinkov opatrenia, a nie na základe príčin alebo cieľov tohto opatrenia (51). Súdny dvor tiež rozhodol, že akékoľvek opatrenie, ktoré oslobodzuje podnik od nákladov, ktoré sú zvyčajne zahrnuté v rozpočte podniku, predstavuje štátnu pomoc (52). Súdny dvor objasnil, že to zahŕňa najmä náklady týkajúce sa odmeny zamestnancov (53). Na tomto základe Súdny dvor neakceptoval, že opatrenie neprináša výhodu príslušnému podniku, len z dôvodu, že kompenzuje „nevýhodu“, ktorú nadobudol podnik (54).

| (249) | Komisia bude na základe týchto úvah samostatne posudzovať každé z príslušných dotknutých opatrení. |
| --- | --- |

(249)

Komisia bude na základe týchto úvah samostatne posudzovať každé z príslušných dotknutých opatrení.

6.3.5.1.   Presun pracovníkov do Správy ciest a iných oddelení verejnej správy

| (250) | Pokiaľ ide o presun 116 zamestnancov Tieliikelaitosu na voľné pozície vo verejnej správe, Komisia potrebuje najprv posúdiť, či sa tento presun financoval prostredníctvom štátnych prostriedkov. To nastane, len ak obsadenie voľných pracovných miest vo fínskej verejnej správe bývalými zamestnancami Tieliikelaitosu bolo pre fínsky štát nákladnejšie ako obsadenie týchto pozícií inými kandidátmi. V tejto súvislosti je dôležité podotknúť, že fínska štátna správa nevytvorila žiadne dodatočné pozície pre bývalých zamestnancov Tieliikelaitosu, ale len obsadila pozície, ktoré sa uvoľnili v dôsledku odchodu štátnych zamestnancov. |
| --- | --- |

(250)

Pokiaľ ide o presun 116 zamestnancov Tieliikelaitosu na voľné pozície vo verejnej správe, Komisia potrebuje najprv posúdiť, či sa tento presun financoval prostredníctvom štátnych prostriedkov. To nastane, len ak obsadenie voľných pracovných miest vo fínskej verejnej správe bývalými zamestnancami Tieliikelaitosu bolo pre fínsky štát nákladnejšie ako obsadenie týchto pozícií inými kandidátmi. V tejto súvislosti je dôležité podotknúť, že fínska štátna správa nevytvorila žiadne dodatočné pozície pre bývalých zamestnancov Tieliikelaitosu, ale len obsadila pozície, ktoré sa uvoľnili v dôsledku odchodu štátnych zamestnancov.

| (251) | Sťažovatelia tvrdia, že zamestnanci Tieliikelaitosu boli presunutí do verejnej správy bez zmeny ich zamestnaneckých podmienok, a teda boli pre verejnú správu nákladnejší ako iní potenciálni uchádzači. |
| --- | --- |

(251)

Sťažovatelia tvrdia, že zamestnanci Tieliikelaitosu boli presunutí do verejnej správy bez zmeny ich zamestnaneckých podmienok, a teda boli pre verejnú správu nákladnejší ako iní potenciálni uchádzači.

| (252) | Fínska vláda sa zaviazala, že presuny pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a fínskou verejnou správou budú možné len, ak sa pozícia vo verejnej správe uvoľní a bude zverejnená. Zamestnanci Tieliikelaitosu boli prijatí do zamestnania, len ak vzniklo voľné miesto na zodpovedajúcej úrovni služobného veku a ak ich úroveň kvalifikácie zodpovedala zverejnenému voľnému miestu. Pred presunom museli zamestnanci Tieliikelaitosu prejsť hodnotením vhodnosti na danú pozíciu. |
| --- | --- |

(252)

Fínska vláda sa zaviazala, že presuny pracovníkov medzi Tieliikelaitosom a fínskou verejnou správou budú možné len, ak sa pozícia vo verejnej správe uvoľní a bude zverejnená. Zamestnanci Tieliikelaitosu boli prijatí do zamestnania, len ak vzniklo voľné miesto na zodpovedajúcej úrovni služobného veku a ak ich úroveň kvalifikácie zodpovedala zverejnenému voľnému miestu. Pred presunom museli zamestnanci Tieliikelaitosu prejsť hodnotením vhodnosti na danú pozíciu.

| (253) | Komisia poznamenáva, že sťažovateľ nepredložil žiadny dôkaz na podporu svojho tvrdenia, že obsadenie voľných pozícií bývalými zamestnancami Tieliikelaitosu bolo pre fínsku vládu nákladnejšie ako inými kandidátmi. |
| --- | --- |

(253)

Komisia poznamenáva, že sťažovateľ nepredložil žiadny dôkaz na podporu svojho tvrdenia, že obsadenie voľných pozícií bývalými zamestnancami Tieliikelaitosu bolo pre fínsku vládu nákladnejšie ako inými kandidátmi.

| (254) | Podľa názoru Komisie sa pri posúdení všetkých informácií, ktoré mala k dispozícii, nezistil žiadny náznak, že fínska verejná správa vynaložila presunom 116 zamestnancov Tieliikelaitosu na voľné pozície vo verejnej správe náklady navyše. Komisia predovšetkým podotýka, že na 116 zamestnancov sa pred tým, keď ešte pracovali pre Cestné služby, vzťahovali rovnaké podmienky zamestnania ako na štátnych zamestnancov vo fínskej verejnej správe. Novou integráciou bývalých štátnych zamestnancov do verejnej správy na pozície zodpovedajúce ich služobnému veku a kvalifikačnému profilu mal fínsky štát rovnaké náklady, ako keby prijal na tieto pozície iných ľudí. |
| --- | --- |

(254)

Podľa názoru Komisie sa pri posúdení všetkých informácií, ktoré mala k dispozícii, nezistil žiadny náznak, že fínska verejná správa vynaložila presunom 116 zamestnancov Tieliikelaitosu na voľné pozície vo verejnej správe náklady navyše. Komisia predovšetkým podotýka, že na 116 zamestnancov sa pred tým, keď ešte pracovali pre Cestné služby, vzťahovali rovnaké podmienky zamestnania ako na štátnych zamestnancov vo fínskej verejnej správe. Novou integráciou bývalých štátnych zamestnancov do verejnej správy na pozície zodpovedajúce ich služobnému veku a kvalifikačnému profilu mal fínsky štát rovnaké náklady, ako keby prijal na tieto pozície iných ľudí.

| (255) | Z hľadiska týchto úvah dospela Komisia k záveru, že presun 116 zamestnancov nepriniesol fínskemu štátu dodatočné náklady. Preto nepredstavuje štátnu pomoc, keďže neobsahuje prevod štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(255)

Z hľadiska týchto úvah dospela Komisia k záveru, že presun 116 zamestnancov nepriniesol fínskemu štátu dodatočné náklady. Preto nepredstavuje štátnu pomoc, keďže neobsahuje prevod štátnych prostriedkov.

6.3.5.2.   Financovanie osobitných projektov v oblasti služieb

| (256) | Pokiaľ ide o osobitné projekty pre nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov, Správa ciest celkovo zaplatila na ich financovanie približne 68 mil. EUR, vrátane 56 mil. EUR na financovanie personálnych nákladov (pozri oddiel 5.5). |
| --- | --- |

(256)

Pokiaľ ide o osobitné projekty pre nadbytočných, ale neprepustených pracovníkov, Správa ciest celkovo zaplatila na ich financovanie približne 68 mil. EUR, vrátane 56 mil. EUR na financovanie personálnych nákladov (pozri oddiel 5.5).

| (257) | Komisia uznáva, že príslušné projekty v oblasti služieb boli nepochybne zamerané na zmiernenie štrukturálnej nevýhody týkajúcej sa nadmerného počtu zamestnancov. |
| --- | --- |

(257)

Komisia uznáva, že príslušné projekty v oblasti služieb boli nepochybne zamerané na zmiernenie štrukturálnej nevýhody týkajúcej sa nadmerného počtu zamestnancov.

| (258) | Z vysvetlení predložených fínskymi orgánmi a potvrdených v odbornej správe dospela Komisia k záveru, že suma 68 mil. EUR, ktorú zaplatil štát, neobsahovala nadmernú kompenzáciu za vykonávanie príslušných služieb (čistenie krajníc, obnova budov a vonkajších priestranstiev). Naopak projekty v oblasti služieb vytvorili straty (pozri oddiel 5.5). |
| --- | --- |

(258)

Z vysvetlení predložených fínskymi orgánmi a potvrdených v odbornej správe dospela Komisia k záveru, že suma 68 mil. EUR, ktorú zaplatil štát, neobsahovala nadmernú kompenzáciu za vykonávanie príslušných služieb (čistenie krajníc, obnova budov a vonkajších priestranstiev). Naopak projekty v oblasti služieb vytvorili straty (pozri oddiel 5.5).

| (259) | Komisia sa však napriek tomu domnieva, že v prípade, ak by neexistovali takéto osobitné projekty v oblasti služieb, podnik by musel platiť svojich nadbytočných pracovníkov bez toho, aby prispeli k zvýšeniu príjmov podniku. Neexistujú dôkazy, že by aj za iných okolností fínske orgány uvažovali o zmluvnom zadávaní príslušných služieb a že by bolo ekonomicky najvýhodnejším riešením pre štát zadať príslušnú(-é) zmluvu(-y) Tieliikelaitosu. Za týchto podmienok sa musí opatrenie považovať za financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(259)

Komisia sa však napriek tomu domnieva, že v prípade, ak by neexistovali takéto osobitné projekty v oblasti služieb, podnik by musel platiť svojich nadbytočných pracovníkov bez toho, aby prispeli k zvýšeniu príjmov podniku. Neexistujú dôkazy, že by aj za iných okolností fínske orgány uvažovali o zmluvnom zadávaní príslušných služieb a že by bolo ekonomicky najvýhodnejším riešením pre štát zadať príslušnú(-é) zmluvu(-y) Tieliikelaitosu. Za týchto podmienok sa musí opatrenie považovať za financované zo štátnych zdrojov.

| (260) | Okrem toho je na rozdiel od presunu pracovníkov do verejnej správy situácia Tieliikelaitosu v súvislosti s osobitnými projektmi v oblasti služieb iná ako situácia, ktorú Súd prvého stupňa predpokladal vo veci Combus. |
| --- | --- |

(260)

Okrem toho je na rozdiel od presunu pracovníkov do verejnej správy situácia Tieliikelaitosu v súvislosti s osobitnými projektmi v oblasti služieb iná ako situácia, ktorú Súd prvého stupňa predpokladal vo veci Combus.

| (261) | Na rozdiel od účinkov presunu 116 zamestnancov späť do verejnej správy sa týmto opatrením nadmerný počet zamestnancov nerieši priamo. Štát namiesto toho obstaráva výhradne od Tieliikelaitosu a bez akejkoľvek formy verejnej súťaže realizáciu osobitných projektov v oblasti služieb, ktoré by podľa všetkého inak neobstaral alebo by ich neobstaral v rovnakej miere. Štát teda z rovnakého dôvodu jasne narúša podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže medzi všetkými ekonomickými subjektmi na trhu, ktorý prechádza procesom liberalizácie. Toto opatrenie neodstraňuje štrukturálnu nevýhodu spoločnosti, ale jej skôr umožňuje prežiť napriek tejto nevýhode, a samo osebe neposkytuje žiadny stimul na skončenie tejto situácie. |
| --- | --- |

(261)

Na rozdiel od účinkov presunu 116 zamestnancov späť do verejnej správy sa týmto opatrením nadmerný počet zamestnancov nerieši priamo. Štát namiesto toho obstaráva výhradne od Tieliikelaitosu a bez akejkoľvek formy verejnej súťaže realizáciu osobitných projektov v oblasti služieb, ktoré by podľa všetkého inak neobstaral alebo by ich neobstaral v rovnakej miere. Štát teda z rovnakého dôvodu jasne narúša podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže medzi všetkými ekonomickými subjektmi na trhu, ktorý prechádza procesom liberalizácie. Toto opatrenie neodstraňuje štrukturálnu nevýhodu spoločnosti, ale jej skôr umožňuje prežiť napriek tejto nevýhode, a samo osebe neposkytuje žiadny stimul na skončenie tejto situácie.

| (262) | Uvedené úvahy skúmané v spojení s príslušnou judikatúrou vrátane rozsudku vo veci Combus preto vedú k záveru, že príslušné opatrenie sa musí považovať za pomoc. |
| --- | --- |

(262)

Uvedené úvahy skúmané v spojení s príslušnou judikatúrou vrátane rozsudku vo veci Combus preto vedú k záveru, že príslušné opatrenie sa musí považovať za pomoc.

6.3.5.3.   Opatrenia personálnej reorganizácie

| (263) | Okrem dvoch uvedených opatrení bolo 20,1 mil. EUR prevedených z rozpočtu Správy ciest na účely pomoci zamestnancom Tieliikelaitosu pri hľadaní nových pracovných miest, financovania doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a na podporu dôchodkov pri predčasnom odchode do dôchodku. |
| --- | --- |

(263)

Okrem dvoch uvedených opatrení bolo 20,1 mil. EUR prevedených z rozpočtu Správy ciest na účely pomoci zamestnancom Tieliikelaitosu pri hľadaní nových pracovných miest, financovania doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a na podporu dôchodkov pri predčasnom odchode do dôchodku.

| (264) | Fínske orgány neposkytli podrobné informácie o príslušných opatreniach. Ako sa uvádza vyššie, judikát vo veci Combus sa musí interpretovať úzko, a Komisia nemôže preto dospieť k záveru, že tieto opatrenia nevedú k poskytnutiu selektívnej výhody Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(264)

Fínske orgány neposkytli podrobné informácie o príslušných opatreniach. Ako sa uvádza vyššie, judikát vo veci Combus sa musí interpretovať úzko, a Komisia nemôže preto dospieť k záveru, že tieto opatrenia nevedú k poskytnutiu selektívnej výhody Tieliikelaitosu.

6.3.6.   Fiškálne opatrenie týkajúce sa nákupov pôdy Tieliikelaitosom

| (265) | Pokiaľ ide o fakt, že počas prechodného obdobia tie osoby, ktoré predali pôdu Tieliikelaitosu, boli vo veľkej miere oslobodené od dane z kapitálového zisku, Komisia poznamenáva, že fínske orgány v skutočnosti neposkytujú žiadny argument popierajúci kvalifikáciu tohto opatrenia ako pomoci, ako ju kvalifikujú sťažovatelia. Na základe informácií, ktoré má k dispozícii, musí dospieť k záveru, že príslušné opatrenie môže znamenať poskytnutie výhody Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(265)

Pokiaľ ide o fakt, že počas prechodného obdobia tie osoby, ktoré predali pôdu Tieliikelaitosu, boli vo veľkej miere oslobodené od dane z kapitálového zisku, Komisia poznamenáva, že fínske orgány v skutočnosti neposkytujú žiadny argument popierajúci kvalifikáciu tohto opatrenia ako pomoci, ako ju kvalifikujú sťažovatelia. Na základe informácií, ktoré má k dispozícii, musí dospieť k záveru, že príslušné opatrenie môže znamenať poskytnutie výhody Tieliikelaitosu.

| (266) | Komisia poznamenáva, že Tieliikelaitos nebol priamym príjemcom príslušných fiškálnych výhod. Komisia ďalej poznamenáva, že nie všetci predávajúci pôdy mohli využiť tieto výhody – jedine predávajúci iní ako akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným a komanditná spoločnosť. Tieliikelaitos mohol využiť výhody z tohto opatrenia za predpokladu, že by priami príjemcovia (čiastočne) postúpili tieto výhody na Tieliikelaitos. |
| --- | --- |

(266)

Komisia poznamenáva, že Tieliikelaitos nebol priamym príjemcom príslušných fiškálnych výhod. Komisia ďalej poznamenáva, že nie všetci predávajúci pôdy mohli využiť tieto výhody – jedine predávajúci iní ako akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným a komanditná spoločnosť. Tieliikelaitos mohol využiť výhody z tohto opatrenia za predpokladu, že by priami príjemcovia (čiastočne) postúpili tieto výhody na Tieliikelaitos.

| (267) | Ak by sa poskytla akákoľvek výhoda Tieliikelaitosu, toto opatrenie sa má v každom prípade klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) bodom v) nariadenia (ES) č. 659/1999 – „pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď nadobudla účinnosť, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval“ – z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(267)

Ak by sa poskytla akákoľvek výhoda Tieliikelaitosu, toto opatrenie sa má v každom prípade klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) bodom v) nariadenia (ES) č. 659/1999 – „pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď nadobudla účinnosť, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval“ – z týchto dôvodov:

| (268) | Neexistencia pomoci v čase nadobudnutia účinnosti. Keď predchodca Tieliikelaitosu (oddelenie Cestných služieb zaoberajúce sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) bol ešte súčasťou fínskej verejnej správy, využíval príslušné fiškálne výhody: podľa oddielu 49 ods. 1 bodu 4 zákona o dani z príjmov využívali toto daňové oslobodenie všetky štátne agentúry a štátne podniky. |
| --- | --- |

(268)

Neexistencia pomoci v čase nadobudnutia účinnosti. Keď predchodca Tieliikelaitosu (oddelenie Cestných služieb zaoberajúce sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest) bol ešte súčasťou fínskej verejnej správy, využíval príslušné fiškálne výhody: podľa oddielu 49 ods. 1 bodu 4 zákona o dani z príjmov využívali toto daňové oslobodenie všetky štátne agentúry a štátne podniky.

| (269) | Cestné služby však v čase, keď bolo opatrenie zavedené, nevykonávali žiadnu hospodársku činnosť z nasledujúceho dôvodu: cestné služby nesmeli podľa svojich stanov poskytovať platené služby na trhu. Boli obmedzené na prácu výlučne v rámci verejnej správy. Preto bola ich činnosť plánovania, výstavby a údržby verejných ciest zriadená vo vyhradenej oblasti. V roku 1993, keď nadobudol účinnosť zákon o dani z príjmov, bol Tieliikelaitos súčasťou fínskej verejnej správy a nebol aktívny na žiadnom inom trhu. Komisia dospela k záveru, že v čase, keď bolo opatrenie zavedené, nepredstavovalo štátnu pomoc, keďže neprinášalo výhody podniku v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(269)

Cestné služby však v čase, keď bolo opatrenie zavedené, nevykonávali žiadnu hospodársku činnosť z nasledujúceho dôvodu: cestné služby nesmeli podľa svojich stanov poskytovať platené služby na trhu. Boli obmedzené na prácu výlučne v rámci verejnej správy. Preto bola ich činnosť plánovania, výstavby a údržby verejných ciest zriadená vo vyhradenej oblasti. V roku 1993, keď nadobudol účinnosť zákon o dani z príjmov, bol Tieliikelaitos súčasťou fínskej verejnej správy a nebol aktívny na žiadnom inom trhu. Komisia dospela k záveru, že v čase, keď bolo opatrenie zavedené, nepredstavovalo štátnu pomoc, keďže neprinášalo výhody podniku v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (270) | Následná pomoc v dôsledku vývoja spoločného trhu. Od roku 2001 mohlo oddelenie Cestných služieb zaoberajúce sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest, v súčasnosti zriadené pod názvom Tieliikelaitos, poskytovať svoje služby na trhu vďaka reforme fínskeho trhu cestných služieb, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia. Rozhodnutie fínskej vlády liberalizovať poskytovanie cestných služieb bolo súčasťou výrazného liberalizačného trendu, ktorý podnietil aj ďalšie členské štáty EÚ a EHP k následnému dobrovoľnému otvoreniu svojich trhov cestných služieb (najnovšie to uskutočňuje Nórsko). V súčasnosti poskytuje mnoho spoločností svoje služby v sektore údržby a výstavby ciest (55) na celom území EÚ a EHP. |
| --- | --- |

(270)

Následná pomoc v dôsledku vývoja spoločného trhu. Od roku 2001 mohlo oddelenie Cestných služieb zaoberajúce sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest, v súčasnosti zriadené pod názvom Tieliikelaitos, poskytovať svoje služby na trhu vďaka reforme fínskeho trhu cestných služieb, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia. Rozhodnutie fínskej vlády liberalizovať poskytovanie cestných služieb bolo súčasťou výrazného liberalizačného trendu, ktorý podnietil aj ďalšie členské štáty EÚ a EHP k následnému dobrovoľnému otvoreniu svojich trhov cestných služieb (najnovšie to uskutočňuje Nórsko). V súčasnosti poskytuje mnoho spoločností svoje služby v sektore údržby a výstavby ciest (55) na celom území EÚ a EHP.

| (271) | Tieto reformy zmenili trh dvoma spôsobmi: na jednej strane vstúpili na trh bývalé vládne agentúry a na druhej strane sa výrazne zvýšila celková veľkosť trhu, na ktorom môže prebiehať súťaž (napr. v dôsledku liberalizácie vykonanej Fínskom sa veľkosť trhu, na ktorom môže prebiehať súťaž, zvýšila o viac ako 400 mil. EUR). |
| --- | --- |

(271)

Tieto reformy zmenili trh dvoma spôsobmi: na jednej strane vstúpili na trh bývalé vládne agentúry a na druhej strane sa výrazne zvýšila celková veľkosť trhu, na ktorom môže prebiehať súťaž (napr. v dôsledku liberalizácie vykonanej Fínskom sa veľkosť trhu, na ktorom môže prebiehať súťaž, zvýšila o viac ako 400 mil. EUR).

| (272) | Z hľadiska uvedeného vývoja Komisia dospela k záveru, že od roku 2001 vykonáva Tieliikelaitos hospodársku činnosť spočívajúcu v poskytovaní cestných služieb za úhradu, a teda predstavuje podnik v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V dôsledku vývoja spoločného trhu sa preto opatrenie, ktoré v čase zavedenia nepredstavovalo štátnu pomoc, stalo štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(272)

Z hľadiska uvedeného vývoja Komisia dospela k záveru, že od roku 2001 vykonáva Tieliikelaitos hospodársku činnosť spočívajúcu v poskytovaní cestných služieb za úhradu, a teda predstavuje podnik v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. V dôsledku vývoja spoločného trhu sa preto opatrenie, ktoré v čase zavedenia nepredstavovalo štátnu pomoc, stalo štátnou pomocou.

| (273) | Pomoc bez toho, aby ju členský štát upravoval. Kým sa na Tieliikelaitos vzťahoval oddiel 49 ods. 1 bod 4 zákona o dani z príjmov (do 1. januára 2005), uplatňoval sa bez zmeny od roku 1993, keď nadobudol účinnosť zákon o dani z príjmov. |
| --- | --- |

(273)

Pomoc bez toho, aby ju členský štát upravoval. Kým sa na Tieliikelaitos vzťahoval oddiel 49 ods. 1 bod 4 zákona o dani z príjmov (do 1. januára 2005), uplatňoval sa bez zmeny od roku 1993, keď nadobudol účinnosť zákon o dani z príjmov.

6.3.7.   Neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy

| (274) | Komisia dospela k záveru, že neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy poskytuje Tieliikelaitosu výhodu. |
| --- | --- |

(274)

Komisia dospela k záveru, že neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy poskytuje Tieliikelaitosu výhodu.

| (275) | Komisia sa odvoláva na svoje oznámenie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk, (56) kde sa v bode 2.1.3 ustanovuje: „Komisia tiež považuje za pomoc vo forme záruk priaznivejšie finančné podmienky, ktoré získali podniky, ktorých právna forma vylučuje konkurzné konanie alebo iné postupy pri insolventnosti, alebo umožňuje explicitnú štátnu záruku alebo krytie strát štátom“ (57). |
| --- | --- |

(275)

Komisia sa odvoláva na svoje oznámenie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk, (56) kde sa v bode 2.1.3 ustanovuje: „Komisia tiež považuje za pomoc vo forme záruk priaznivejšie finančné podmienky, ktoré získali podniky, ktorých právna forma vylučuje konkurzné konanie alebo iné postupy pri insolventnosti, alebo umožňuje explicitnú štátnu záruku alebo krytie strát štátom“ (57).

| (276) | Fínske orgány uznávajú, že skutočnosť, že Tieliikelaitos sa podľa zákona o konkurze nemôže dostať do úpadku, by mohla teoreticky predstavovať výhodu, keďže financovanie výdavkov Tieliikelaitosu sa mohlo znížiť v dôsledku zmenšenia rizík veriteľa. Tieliikelaitos si však po svojom zriadení nevypožičal nové finančné prostriedky na finančnom trhu. Podľa fínskych orgánov preto nebolo možné, aby Tieliikelaitos získal konkurenčnú výhodu v porovnaní so súkromnými konkurentmi v dôsledku neuplatniteľnosti konkurznej právnej úpravy. |
| --- | --- |

(276)

Fínske orgány uznávajú, že skutočnosť, že Tieliikelaitos sa podľa zákona o konkurze nemôže dostať do úpadku, by mohla teoreticky predstavovať výhodu, keďže financovanie výdavkov Tieliikelaitosu sa mohlo znížiť v dôsledku zmenšenia rizík veriteľa. Tieliikelaitos si však po svojom zriadení nevypožičal nové finančné prostriedky na finančnom trhu. Podľa fínskych orgánov preto nebolo možné, aby Tieliikelaitos získal konkurenčnú výhodu v porovnaní so súkromnými konkurentmi v dôsledku neuplatniteľnosti konkurznej právnej úpravy.

| (277) | Pokiaľ ide o budúce externé úvery prijímané Tieliikelaitosom, Komisia nesúhlasí, že existencia záručného poplatku za úvery obstarané Tieliikelaitosom odstráni prítomnosť pomoci, keďže nie je možné kvantifikovať trhovú cenu neobmedzenej záruky, keďže žiadny trhový subjekt by jednoducho neposkytol takúto záruku. |
| --- | --- |

(277)

Pokiaľ ide o budúce externé úvery prijímané Tieliikelaitosom, Komisia nesúhlasí, že existencia záručného poplatku za úvery obstarané Tieliikelaitosom odstráni prítomnosť pomoci, keďže nie je možné kvantifikovať trhovú cenu neobmedzenej záruky, keďže žiadny trhový subjekt by jednoducho neposkytol takúto záruku.

| (278) | Tieliikelaitos ďalej stále objednáva služby a materiály od externých dodávateľov, čo predstavuje dlh Tieliikelaitosu voči týmto externým subjektom. Z hľadiska neuplatniteľnosti konkurznej právnej úpravy na Tieliikelaitos zastáva Komisia názor, že Tieliikelaitos má výhody z priaznivejších platobných podmienok, ktoré by inak neboli možné. Keďže štát nesie zodpovednosť za prípadné zlyhanie Tieliikelaitosu v súvislosti s jeho dodávateľmi bez toho, aby dostal zaplatené za túto záruku, toto opatrenie je „financované zo štátnych zdrojov“. |
| --- | --- |

(278)

Tieliikelaitos ďalej stále objednáva služby a materiály od externých dodávateľov, čo predstavuje dlh Tieliikelaitosu voči týmto externým subjektom. Z hľadiska neuplatniteľnosti konkurznej právnej úpravy na Tieliikelaitos zastáva Komisia názor, že Tieliikelaitos má výhody z priaznivejších platobných podmienok, ktoré by inak neboli možné. Keďže štát nesie zodpovednosť za prípadné zlyhanie Tieliikelaitosu v súvislosti s jeho dodávateľmi bez toho, aby dostal zaplatené za túto záruku, toto opatrenie je „financované zo štátnych zdrojov“.

| (279) | Komisia však súhlasí s fínskymi orgánmi, že toto opatrenie sa má klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, „pretože je možné stanoviť, že v čase, keď sa zaviedla, nepredstavovala pomoc“. Príslušný hospodársky subjekt (58) skutočne nikdy nebol podriadený právnym predpisom o konkurze vrátane obdobia pred liberalizáciou sektora cestných služieb vo Fínsku. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 267 a nasledujúcich nepredstavovalo toto opatrenie štátnu pomoc v čase jeho zavedenia a stalo sa štátnou pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu. |
| --- | --- |

(279)

Komisia však súhlasí s fínskymi orgánmi, že toto opatrenie sa má klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, „pretože je možné stanoviť, že v čase, keď sa zaviedla, nepredstavovala pomoc“. Príslušný hospodársky subjekt (58) skutočne nikdy nebol podriadený právnym predpisom o konkurze vrátane obdobia pred liberalizáciou sektora cestných služieb vo Fínsku. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 267 a nasledujúcich nepredstavovalo toto opatrenie štátnu pomoc v čase jeho zavedenia a stalo sa štátnou pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu.

6.3.8.   Osobitosti zaobchádzania na účely dane z príjmov právnických osôb

| (280) | Komisia dospela k záveru, že trvalé de facto úplné oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb poskytuje Tieliikelaitosu výhodu (59). |
| --- | --- |

(280)

Komisia dospela k záveru, že trvalé de facto úplné oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb poskytuje Tieliikelaitosu výhodu (59).

| (281) | Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb predstavuje za týchto podmienok štátnu pomoc. Nie je oprávnené na základe povahy a ekonomiky daňového systému. |
| --- | --- |

(281)

Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb predstavuje za týchto podmienok štátnu pomoc. Nie je oprávnené na základe povahy a ekonomiky daňového systému.

| (282) | Pokiaľ ide o určenie prvku štátnej pomoci, fínske orgány tvrdia, že hoci Tieliikelaitos neplatí štátu zo svojho zisku daň z príjmov právnických osôb, to sa zohľadňuje pri prijímaní ročných rozhodnutí o odvode zisku Tieliikelaitosu v prospech štátu, t. j. percento zisku, ktoré podnik odovzdá pri odvode zisku, sa približuje k tomu, čo konkurenčné spoločnosti platia ako daň z príjmov právnických osôb a dividendy. |
| --- | --- |

(282)

Pokiaľ ide o určenie prvku štátnej pomoci, fínske orgány tvrdia, že hoci Tieliikelaitos neplatí štátu zo svojho zisku daň z príjmov právnických osôb, to sa zohľadňuje pri prijímaní ročných rozhodnutí o odvode zisku Tieliikelaitosu v prospech štátu, t. j. percento zisku, ktoré podnik odovzdá pri odvode zisku, sa približuje k tomu, čo konkurenčné spoločnosti platia ako daň z príjmov právnických osôb a dividendy.

| (283) | Podľa názoru Komisie tento argument fínskych orgánov spája úlohu štátu ako fiškálneho orgánu s úlohou štátu ako vlastníka podnikov. Komisia dospela k záveru, že na účely kontroly štátnej pomoci je dôležité jasne rozlišovať tieto dve úlohy v súlade s judikatúrou (60). Na jednej strane Komisia potrebuje overiť, či štát v úlohe fiškálneho orgánu pristupoval k všetkým podnikom rovnako; na druhej strane Komisia potrebuje overiť, či sa štát v úlohe vlastníka podnikov správa ako súkromný investor, napríklad ak sa rozhoduje o platbách dividend. |
| --- | --- |

(283)

Podľa názoru Komisie tento argument fínskych orgánov spája úlohu štátu ako fiškálneho orgánu s úlohou štátu ako vlastníka podnikov. Komisia dospela k záveru, že na účely kontroly štátnej pomoci je dôležité jasne rozlišovať tieto dve úlohy v súlade s judikatúrou (60). Na jednej strane Komisia potrebuje overiť, či štát v úlohe fiškálneho orgánu pristupoval k všetkým podnikom rovnako; na druhej strane Komisia potrebuje overiť, či sa štát v úlohe vlastníka podnikov správa ako súkromný investor, napríklad ak sa rozhoduje o platbách dividend.

| (284) | Komisia preto dospela k záveru, že v záujme zabezpečenia, aby Tieliikelaitos nevyužíval výhody priaznivejších obchodných podmienok ako jeho konkurenti, je potrebné podriadiť tento podnik štandardným daňovým pravidlám. |
| --- | --- |

(284)

Komisia preto dospela k záveru, že v záujme zabezpečenia, aby Tieliikelaitos nevyužíval výhody priaznivejších obchodných podmienok ako jeho konkurenti, je potrebné podriadiť tento podnik štandardným daňovým pravidlám.

| (285) | Komisia poznamenáva, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb sa má klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, „pretože je možné stanoviť, že v čase zavedenia nepredstavovala pomoc“. Na príslušný hospodársky subjekt sa skutočne nikdy nevzťahovali štandardné pravidlá dane z príjmov právnických osôb. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 267 a nasledujúcich nepredstavovalo toto opatrenie štátnu pomoc v čase jeho zavedenia a stalo sa štátnou pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu. |
| --- | --- |

(285)

Komisia poznamenáva, že oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb sa má klasifikovať ako existujúca pomoc v súlade s článkom 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, „pretože je možné stanoviť, že v čase zavedenia nepredstavovala pomoc“. Na príslušný hospodársky subjekt sa skutočne nikdy nevzťahovali štandardné pravidlá dane z príjmov právnických osôb. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 267 a nasledujúcich nepredstavovalo toto opatrenie štátnu pomoc v čase jeho zavedenia a stalo sa štátnou pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu.

6.4.   Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (286) | Z ustálenej judikatúry vyplýva, že „ak podnik pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov, akákoľvek pomoc, ktorú môže prijať od verejných orgánov, môže mať negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na to, že jej trvalá prítomnosť na trhu bráni konkurentom z iných členských štátov zväčšovať svoj podiel na trhu a znižuje ich možnosti zvýšiť svoj vývoz do tohto členského štátu“ (61). |
| --- | --- |

(286)

Z ustálenej judikatúry vyplýva, že „ak podnik pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov, akákoľvek pomoc, ktorú môže prijať od verejných orgánov, môže mať negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na to, že jej trvalá prítomnosť na trhu bráni konkurentom z iných členských štátov zväčšovať svoj podiel na trhu a znižuje ich možnosti zvýšiť svoj vývoz do tohto členského štátu“ (61).

| (287) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia poznamenáva, že miera otvorenia trhov údržby cestnej infraštruktúry v rôznych členských štátoch bola dostatočná, aby umožnila nástup medzinárodných skupín, ktoré sú aktívne vo viac ako jednom členskom štáte. Tieliikelaitos samotný zriadil v roku 2004 dcérsku spoločnosť v Estónsku, takže pôsobí mimo Fínska. Tieliikelaitos je v súčasnosti okrem toho zapojený v spoločnom podniku vo Švédsku. Preto je jasné, že Tieliikelaitos„pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov“. Za týchto podmienok sa musí prijať rozhodnutie, že poskytnutie selektívnej výhody Tieliikelaitosu financovanej zo štátnych zdrojov predstavuje štátnu pomoc, ktorá je v zásade zakázaná v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(287)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia poznamenáva, že miera otvorenia trhov údržby cestnej infraštruktúry v rôznych členských štátoch bola dostatočná, aby umožnila nástup medzinárodných skupín, ktoré sú aktívne vo viac ako jednom členskom štáte. Tieliikelaitos samotný zriadil v roku 2004 dcérsku spoločnosť v Estónsku, takže pôsobí mimo Fínska. Tieliikelaitos je v súčasnosti okrem toho zapojený v spoločnom podniku vo Švédsku. Preto je jasné, že Tieliikelaitos„pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov“. Za týchto podmienok sa musí prijať rozhodnutie, že poskytnutie selektívnej výhody Tieliikelaitosu financovanej zo štátnych zdrojov predstavuje štátnu pomoc, ktorá je v zásade zakázaná v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

6.5.   Záver o prítomnosti štátnej pomoci

| (288) | Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia Dojednané zmluvy na poskytovanie trajektových služieb a Presun pracovníkov do oddelení verejnej správy nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže neprinášajú ekonomickú výhodu Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(288)

Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia Dojednané zmluvy na poskytovanie trajektových služieb a Presun pracovníkov do oddelení verejnej správy nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže neprinášajú ekonomickú výhodu Tieliikelaitosu.

| (289) | Opatrenia uvedené pod označením: Poskytnutie zvýhodneného štátneho úveru, Pridelenie dojednaných zmlúv o poskytovaní cestných služieb, Financovanie osobitných projektov v oblasti služieb, Opatrenia personálnej reorganizácie, Neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy, Neuplatniteľnosť štandardnej právnej úpravy dane z príjmu právnických osôb a Fiškálne opatrenie týkajúce sa nákupu pôdy Tieliikelaitosom však predstavujú pomoc, ktorá je v zásade zakázaná v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Určitá pomoc mohla byť poskytnutá aj v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom. |
| --- | --- |

(289)

Opatrenia uvedené pod označením: Poskytnutie zvýhodneného štátneho úveru, Pridelenie dojednaných zmlúv o poskytovaní cestných služieb, Financovanie osobitných projektov v oblasti služieb, Opatrenia personálnej reorganizácie, Neuplatniteľnosť konkurznej právnej úpravy, Neuplatniteľnosť štandardnej právnej úpravy dane z príjmu právnických osôb a Fiškálne opatrenie týkajúce sa nákupu pôdy Tieliikelaitosom však predstavujú pomoc, ktorá je v zásade zakázaná v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. Určitá pomoc mohla byť poskytnutá aj v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom.

7.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI SO SPOLOČNÝM TRHOM

| (290) | Tie isté dôvody, ktoré bránili Komisii vyhlásiť súbor opatrení vykonaných v prospech Tieliikelaitosu za „opatrenia, ktoré sa netýkajú pomoci“, na základe kritérií vypracovaných v rozsudku vo veci Altmark (pozri oddiel 6.1), znemožnili Komisii schváliť tie opatrenia tohto súboru, ktoré obsahujú prvky štátnej pomoci, ako zlučiteľné so spoločným trhom na základe článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. V súlade s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (62) Komisia nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES pomoc, ktorá nie je jednoznačne nutná na výkon pridelených úloh a primeraná na tento účel. |
| --- | --- |

(290)

Tie isté dôvody, ktoré bránili Komisii vyhlásiť súbor opatrení vykonaných v prospech Tieliikelaitosu za „opatrenia, ktoré sa netýkajú pomoci“, na základe kritérií vypracovaných v rozsudku vo veci Altmark (pozri oddiel 6.1), znemožnili Komisii schváliť tie opatrenia tohto súboru, ktoré obsahujú prvky štátnej pomoci, ako zlučiteľné so spoločným trhom na základe článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. V súlade s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (62) Komisia nemôže vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom na základe článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES pomoc, ktorá nie je jednoznačne nutná na výkon pridelených úloh a primeraná na tento účel.

| (291) | Keďže neexistuje žiadny iný osobitný právny základ pre skúmanie príslušného súboru opatrení pomoci, Komisia musí posúdiť, či je pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, v ktorom sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(291)

Keďže neexistuje žiadny iný osobitný právny základ pre skúmanie príslušného súboru opatrení pomoci, Komisia musí posúdiť, či je pomoc poskytnutá Tieliikelaitosu zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, v ktorom sa stanovuje, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno vyhlásiť za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (292) | Na to, aby bolo opatrenie pomoci zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, pomoc musí spĺňať tieto kritériá:






  — | pomoc musí podporovať alebo presadzovať projekt, ktorý je v záujme Spoločenstva ako celku, |
| --- | --- | --- |

(292)

Na to, aby bolo opatrenie pomoci zlučiteľné so spoločným trhom v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, pomoc musí spĺňať tieto kritériá:

—

pomoc musí podporovať alebo presadzovať projekt, ktorý je v záujme Spoločenstva ako celku,

| — | pomoc musí byť potrebná na dosiahnutie tohto výsledku tak, že cieľ, ktorý sa usiluje presadzovať, by sa nemohol dosiahnuť bez nej, a trvanie, intenzita a pôsobnosť pomoci musia byť primerané k dôležitosti plánovaného výsledku, |
| --- | --- |

—

pomoc musí byť potrebná na dosiahnutie tohto výsledku tak, že cieľ, ktorý sa usiluje presadzovať, by sa nemohol dosiahnuť bez nej, a trvanie, intenzita a pôsobnosť pomoci musia byť primerané k dôležitosti plánovaného výsledku,

| — | pozitívne vplyvy, ktoré možno takto priamo pripísať opatreniu pomoci, musia byť preto vyvážené s negatívnymi vplyvmi pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi tak, aby bolo možné dospieť k záveru, že pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

—

pozitívne vplyvy, ktoré možno takto priamo pripísať opatreniu pomoci, musia byť preto vyvážené s negatívnymi vplyvmi pomoci na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi tak, aby bolo možné dospieť k záveru, že pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (293) | Pri posudzovaní príslušných opatrení na základe týchto kritérií bude Komisia rozlišovať dve skupiny rôznych opatrení štátnej pomoci uvedených vyššie:






  — | Existujúce opatrenia pomoci (výhody v súvislosti s neuplatniteľnosťou konkurznej právnej úpravy, neuplatniteľnosťou štandardnej právnej úpravy dane z príjmov právnických osôb a fiškálnym opatrením týkajúcim sa nadobudnutia pôdy Tieliikelaitosom). |
| --- | --- | --- |

(293)

Pri posudzovaní príslušných opatrení na základe týchto kritérií bude Komisia rozlišovať dve skupiny rôznych opatrení štátnej pomoci uvedených vyššie:

—

Existujúce opatrenia pomoci (výhody v súvislosti s neuplatniteľnosťou konkurznej právnej úpravy, neuplatniteľnosťou štandardnej právnej úpravy dane z príjmov právnických osôb a fiškálnym opatrením týkajúcim sa nadobudnutia pôdy Tieliikelaitosom).

| — | Nové opatrenia pomoci spojené najmä s prechodným obdobím (výhody v súvislosti so štátnym úverom, dojednanými zmluvami v sektore ciest, osobitnými projektmi v oblasti služieb, opatreniami personálnej reorganizácie, možnou pomocou týkajúcou sa pozemkov s pôdou a štrkom). |
| --- | --- |

—

Nové opatrenia pomoci spojené najmä s prechodným obdobím (výhody v súvislosti so štátnym úverom, dojednanými zmluvami v sektore ciest, osobitnými projektmi v oblasti služieb, opatreniami personálnej reorganizácie, možnou pomocou týkajúcou sa pozemkov s pôdou a štrkom).

7.1.   Zlučiteľnosť existujúcich opatrení pomoci

| (294) | Komisia poznamenáva, že osobitné opatrenia v oblasti daní z príjmov právnických osôb a neuplatňovanie konkurznej právnej úpravy sú opatrenia prirodzené pre právne postavenie Tieliikelaitosu ako štátneho podniku. To isté platí v súvislosti s fiškálnymi opatreniami týkajúcimi sa nadobudnutia pôdy Tieliikelaitosom. |
| --- | --- |

(294)

Komisia poznamenáva, že osobitné opatrenia v oblasti daní z príjmov právnických osôb a neuplatňovanie konkurznej právnej úpravy sú opatrenia prirodzené pre právne postavenie Tieliikelaitosu ako štátneho podniku. To isté platí v súvislosti s fiškálnymi opatreniami týkajúcimi sa nadobudnutia pôdy Tieliikelaitosom.

| (295) | Tieto opatrenia ďalej nesúvisia s otvorením fínskeho trhu výstavby ciest, plánovania ciest a údržby ciest ani s rozvojom iných hospodárskych činností. Na základe informácií dostupných Komisii preto nemožno dokázať zlučiteľnosť opatrení v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(295)

Tieto opatrenia ďalej nesúvisia s otvorením fínskeho trhu výstavby ciest, plánovania ciest a údržby ciest ani s rozvojom iných hospodárskych činností. Na základe informácií dostupných Komisii preto nemožno dokázať zlučiteľnosť opatrení v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

| (296) | Komisia dospela k záveru, že mechanizmus takzvaného odvodu zisku a mechanizmus záručného poplatku nezaručujú, že sa úplne odstránia výhody súvisiace s neuplatniteľnosťou právnych predpisov o konkurze a právnych predpisov o dani z príjmov právnických osôb (pozri oddiel 6.2). |
| --- | --- |

(296)

Komisia dospela k záveru, že mechanizmus takzvaného odvodu zisku a mechanizmus záručného poplatku nezaručujú, že sa úplne odstránia výhody súvisiace s neuplatniteľnosťou právnych predpisov o konkurze a právnych predpisov o dani z príjmov právnických osôb (pozri oddiel 6.2).

| (297) | Komisia tiež podotýka, že o opatreniach obsahujúcich neobmedzené štátne záruky v prospech subjektov zapojených v komerčných činnostiach sa vždy rozhodlo, že sú nezlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci Zmluvy o ES (63). |
| --- | --- |

(297)

Komisia tiež podotýka, že o opatreniach obsahujúcich neobmedzené štátne záruky v prospech subjektov zapojených v komerčných činnostiach sa vždy rozhodlo, že sú nezlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci Zmluvy o ES (63).

| (298) | Komisia preto dospela k záveru, že pretrvávajúce výnimky zo štandardných pravidiel týkajúcich sa dane z príjmov právnických osôb a právnych predpisov o konkurze nie sú zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(298)

Komisia preto dospela k záveru, že pretrvávajúce výnimky zo štandardných pravidiel týkajúcich sa dane z príjmov právnických osôb a právnych predpisov o konkurze nie sú zlučiteľné so spoločným trhom.

| (299) | V súvislosti s tým Komisia víta záväzok fínskej vlády pretransformovať Tieliikelaitos k 1. marcu 2008 na štátnu spoločnosť s ručením obmedzeným. Komisia súhlasí s týmto konečným termínom, keďže sa zdá byť vhodnou lehotou na uskutočnenie tohto postupu z hľadiska jeho zložitosti z právnej stránky. |
| --- | --- |

(299)

V súvislosti s tým Komisia víta záväzok fínskej vlády pretransformovať Tieliikelaitos k 1. marcu 2008 na štátnu spoločnosť s ručením obmedzeným. Komisia súhlasí s týmto konečným termínom, keďže sa zdá byť vhodnou lehotou na uskutočnenie tohto postupu z hľadiska jeho zložitosti z právnej stránky.

| (300) | Na záver Komisia poznamenáva, že časť fiškálneho opatrenia týkajúca sa existujúcej pomoci v súvislosti so získaním pôdy Tieliikelaitosom bola zrušená v roku 2004. |
| --- | --- |

(300)

Na záver Komisia poznamenáva, že časť fiškálneho opatrenia týkajúca sa existujúcej pomoci v súvislosti so získaním pôdy Tieliikelaitosom bola zrušená v roku 2004.

7.2.   Zlučiteľnosť nových opatrení pomoci

| (301) | Tento oddiel sa týka pomoci prítomnej pri poskytnutí zvýhodneného štátneho úveru, financovaní osobitných projektov v oblasti služieb, pridelení dojednaných zmlúv a financovaní opatrení personálnej reorganizácie, ako aj možnej pomoci týkajúcej sa pozemkov s pôdou a štrkom. |
| --- | --- |

(301)

Tento oddiel sa týka pomoci prítomnej pri poskytnutí zvýhodneného štátneho úveru, financovaní osobitných projektov v oblasti služieb, pridelení dojednaných zmlúv a financovaní opatrení personálnej reorganizácie, ako aj možnej pomoci týkajúcej sa pozemkov s pôdou a štrkom.

| (302) | Ako predbežnú pripomienku Komisia uvádza, že príslušná pomoc, ako vyplýva z podkladov predložených fínskymi orgánmi, bola zväčša dočasnej povahy a podľa všetkého nemala negatívny vplyv na štruktúru trhov, na ktorých Tieliikelaitos pôsobí, charakterizovanú silnou hospodárskou súťažou. Z informácií predložených fínskym orgánom a uvedených v oddiele 5.10 skutočne vyplýva, že hospodárska súťaž v príslušnej činnosti sa počas prechodného obdobia výrazne zvýšila a že Tieliikelaitos je v súčasnosti vystavený značnému konkurenčnému tlaku. Dôkazy predložené sťažovateľmi nenarúšajú tento záver. |
| --- | --- |

(302)

Ako predbežnú pripomienku Komisia uvádza, že príslušná pomoc, ako vyplýva z podkladov predložených fínskymi orgánmi, bola zväčša dočasnej povahy a podľa všetkého nemala negatívny vplyv na štruktúru trhov, na ktorých Tieliikelaitos pôsobí, charakterizovanú silnou hospodárskou súťažou. Z informácií predložených fínskym orgánom a uvedených v oddiele 5.10 skutočne vyplýva, že hospodárska súťaž v príslušnej činnosti sa počas prechodného obdobia výrazne zvýšila a že Tieliikelaitos je v súčasnosti vystavený značnému konkurenčnému tlaku. Dôkazy predložené sťažovateľmi nenarúšajú tento záver.

| (303) | Pokiaľ ide o údajný vysoký podiel Tieliikelaitosu na trhu v oblasti pravidelnej údržby ciest (pozri oddiel 5.10), Komisia dospela k záveru, že keď sa príslušný číselný údaj predložený sťažovateľom skúma v jeho primeranom ekonomickom kontexte, nemožno dokázať, že by hospodárska súťaž na príslušnom trhu dobre nefungovala. To platí, najmä ak sa berie do úvahy veľký počet podaných ponúk, miera prechodu zákazníkov a výsledok verejných súťaží zorganizovaných v roku 2006 (64). |
| --- | --- |

(303)

Pokiaľ ide o údajný vysoký podiel Tieliikelaitosu na trhu v oblasti pravidelnej údržby ciest (pozri oddiel 5.10), Komisia dospela k záveru, že keď sa príslušný číselný údaj predložený sťažovateľom skúma v jeho primeranom ekonomickom kontexte, nemožno dokázať, že by hospodárska súťaž na príslušnom trhu dobre nefungovala. To platí, najmä ak sa berie do úvahy veľký počet podaných ponúk, miera prechodu zákazníkov a výsledok verejných súťaží zorganizovaných v roku 2006 (64).

| (304) | Komisia v súvislosti s tým podotýka, že podľa samotných sťažovateľov už počas prechodného obdobia v rokoch 2001 – 2004 boli na fínskom infraštrukturálnom trhu aktívne zahraničné hospodárske subjekty vrátane švédskych spoločností Skanska AB a NCC AB prostredníctvom ich fínskych dcérskych spoločností. Zahraničné podniky ďalej súťažili o zákazku vo výške 630 mil. EUR na vybudovanie diaľnice medzi Muurla a Lohja; estónski dodávatelia súťažili spolu s inými o fínske zmluvy o údržbe (65). |
| --- | --- |

(304)

Komisia v súvislosti s tým podotýka, že podľa samotných sťažovateľov už počas prechodného obdobia v rokoch 2001 – 2004 boli na fínskom infraštrukturálnom trhu aktívne zahraničné hospodárske subjekty vrátane švédskych spoločností Skanska AB a NCC AB prostredníctvom ich fínskych dcérskych spoločností. Zahraničné podniky ďalej súťažili o zákazku vo výške 630 mil. EUR na vybudovanie diaľnice medzi Muurla a Lohja; estónski dodávatelia súťažili spolu s inými o fínske zmluvy o údržbe (65).

| (305) | Vývoj cien služieb údržby ciest (pozri oddiel 5.10) bol prínosný pre fínskych daňových poplatníkov a hospodárstvo ako celok. Fínske orgány poskytli v tomto smere presvedčivé dôkazy, ktoré sťažovatelia nenapadli. |
| --- | --- |

(305)

Vývoj cien služieb údržby ciest (pozri oddiel 5.10) bol prínosný pre fínskych daňových poplatníkov a hospodárstvo ako celok. Fínske orgány poskytli v tomto smere presvedčivé dôkazy, ktoré sťažovatelia nenapadli.

| (306) | Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia pomoci týkajúce sa prechodného obdobia nemali podľa všetkého negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Nutnosť a primeranosť pomoci sa musí posudzovať v tomto rámci na základe celkového preverenia vyváženosti, ktoré sa vyžaduje podľa článku 87 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(306)

Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia pomoci týkajúce sa prechodného obdobia nemali podľa všetkého negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Nutnosť a primeranosť pomoci sa musí posudzovať v tomto rámci na základe celkového preverenia vyváženosti, ktoré sa vyžaduje podľa článku 87 ods. 3 písm. c).

7.2.1.   Projekt, ktorý je ako celok v súlade so záujmami Spoločenstva

| (307) | Verejným záujmom, na ktorý sa odvolávajú fínske orgány, je účinné otváranie štátneho segmentu fínskeho trhu cestných služieb hospodárskej súťaži spolu s ochranou priemyselného potenciálu oddelenia Cestných služieb zaoberajúceho sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest (predchodca Tieliikelaitosu) a umožnenie, aby sa transformoval na konkurencieschopný podnik, pričom treba zabrániť nútenému prepúšťaniu existujúcich zamestnancov aspoň počas prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(307)

Verejným záujmom, na ktorý sa odvolávajú fínske orgány, je účinné otváranie štátneho segmentu fínskeho trhu cestných služieb hospodárskej súťaži spolu s ochranou priemyselného potenciálu oddelenia Cestných služieb zaoberajúceho sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest (predchodca Tieliikelaitosu) a umožnenie, aby sa transformoval na konkurencieschopný podnik, pričom treba zabrániť nútenému prepúšťaniu existujúcich zamestnancov aspoň počas prechodného obdobia.

| (308) | Komisia dospela k záveru, že takýto projekt môže skutočne slúžiť spoločnému záujmu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(308)

Komisia dospela k záveru, že takýto projekt môže skutočne slúžiť spoločnému záujmu Spoločenstva.

| (309) | Ako správne uviedli fínske orgány, otvorenie uzatvorených vnútroštátnych trhov hospodárskej súťaži na európskej úrovni predstavuje pozitívny vývoj a významný politický cieľ Spoločenstva (66). |
| --- | --- |

(309)

Ako správne uviedli fínske orgány, otvorenie uzatvorených vnútroštátnych trhov hospodárskej súťaži na európskej úrovni predstavuje pozitívny vývoj a významný politický cieľ Spoločenstva (66).

| (310) | Komisia dospela k záveru, že liberalizácia trhu cestných služieb a zachovanie priemyselného nástroja Tieliikelaitosu boli silne prepojené. Po prvé poznamenáva, že prijatie právnych predpisov o liberalizácii bolo priamo spojené s prijatím opatrenia zaručujúceho, aby Tieliikelaitos nemohol prepustiť zamestnancov – hoci v tom čase mala spoločnosť vážny problém s nadmerným počtom zamestnancov. Po druhé, ako vyplýva z vývoja trhu, existoval dostatočný priestor, aby Tieliikelaitos hral významnú úlohu na konkurenčnej scéne a poskytoval cestné služby, ktoré primerane spĺňajú požiadavky rôznych zákazníkov z hľadiska ceny, ako aj kvality. |
| --- | --- |

(310)

Komisia dospela k záveru, že liberalizácia trhu cestných služieb a zachovanie priemyselného nástroja Tieliikelaitosu boli silne prepojené. Po prvé poznamenáva, že prijatie právnych predpisov o liberalizácii bolo priamo spojené s prijatím opatrenia zaručujúceho, aby Tieliikelaitos nemohol prepustiť zamestnancov – hoci v tom čase mala spoločnosť vážny problém s nadmerným počtom zamestnancov. Po druhé, ako vyplýva z vývoja trhu, existoval dostatočný priestor, aby Tieliikelaitos hral významnú úlohu na konkurenčnej scéne a poskytoval cestné služby, ktoré primerane spĺňajú požiadavky rôznych zákazníkov z hľadiska ceny, ako aj kvality.

| (311) | Posudzovaný súbor opatrení štátnej pomoci oslobodením Tieliikelaitosu od dodatočných personálnych nákladov, ktoré musel znášať v dôsledku zdedených záväzkov z čias, keď príslušné služby boli súčasťou systému verejnej správy (interné služby), mal umožniť podniku voľne pôsobiť na liberalizovanom trhu a vykonať potrebné zmeny, aby bol schopný reagovať na vývoj trhu a iný technologický vývoj, ktorý má vplyv na dlhodobú životaschopnosť spoločnosti. |
| --- | --- |

(311)

Posudzovaný súbor opatrení štátnej pomoci oslobodením Tieliikelaitosu od dodatočných personálnych nákladov, ktoré musel znášať v dôsledku zdedených záväzkov z čias, keď príslušné služby boli súčasťou systému verejnej správy (interné služby), mal umožniť podniku voľne pôsobiť na liberalizovanom trhu a vykonať potrebné zmeny, aby bol schopný reagovať na vývoj trhu a iný technologický vývoj, ktorý má vplyv na dlhodobú životaschopnosť spoločnosti.

| (312) | Komisia ďalej poznamenáva, že sťažovatelia nespochybňujú podstatu argumentu fínskych orgánov, že otváranie trhu hospodárskej súťaži je v spoločnom záujme Spoločenstva. Takisto nepopierajú, že neexistovalo spojenie medzi otváraním trhu a zachovaním pracovníkov v Tieliikelaitose. V podstate tvrdia, že požadované výsledky sa mohli dosiahnuť aj bez pomoci. |
| --- | --- |

(312)

Komisia ďalej poznamenáva, že sťažovatelia nespochybňujú podstatu argumentu fínskych orgánov, že otváranie trhu hospodárskej súťaži je v spoločnom záujme Spoločenstva. Takisto nepopierajú, že neexistovalo spojenie medzi otváraním trhu a zachovaním pracovníkov v Tieliikelaitose. V podstate tvrdia, že požadované výsledky sa mohli dosiahnuť aj bez pomoci.

7.2.2.   Nutnosť a primeranosť opatrení pomoci, neexistencia vplyvu na hospodársku súťaž a obchod v neprospech verejného záujmu

| (313) | S cieľom posúdiť, či sú príslušné opatrenia pomoci nutné a primerané cieľu uvedeného spoločného záujmu, je vhodné rozlišovať najprv medzi rôznymi opatreniami pomoci. |
| --- | --- |

(313)

S cieľom posúdiť, či sú príslušné opatrenia pomoci nutné a primerané cieľu uvedeného spoločného záujmu, je vhodné rozlišovať najprv medzi rôznymi opatreniami pomoci.

7.2.2.1.   Pozemky s pôdou a štrkom

| (314) | Ako sa uvádza v oddiele 6.3.2 tohto rozhodnutia, fínska vláda mohla poskytnúť Tieliikelaitosu štátnu pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom. |
| --- | --- |

(314)

Ako sa uvádza v oddiele 6.3.2 tohto rozhodnutia, fínska vláda mohla poskytnúť Tieliikelaitosu štátnu pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom.

| (315) | Komisia uznáva, že ak mali fínske orgány zaviesť hospodársku súťaž v cestných a trajektových službách, museli transformovať Tieliikelaitos na samostatný subjekt a buď mu poskytnúť aktíva potrebné na výkon jeho úloh, alebo kapitál potrebný na nákup týchto aktív. Preto v tomto prípade vzhľadom na proces realizovaný fínskymi orgánmi s cieľom otvoriť cestné služby hospodárskej súťaži možno prípadnú štátnu pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom považovať za primerané opatrenie. |
| --- | --- |

(315)

Komisia uznáva, že ak mali fínske orgány zaviesť hospodársku súťaž v cestných a trajektových službách, museli transformovať Tieliikelaitos na samostatný subjekt a buď mu poskytnúť aktíva potrebné na výkon jeho úloh, alebo kapitál potrebný na nákup týchto aktív. Preto v tomto prípade vzhľadom na proces realizovaný fínskymi orgánmi s cieľom otvoriť cestné služby hospodárskej súťaži možno prípadnú štátnu pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom považovať za primerané opatrenie.

| (316) | Komisia dospela k záveru, že pokiaľ existovala štátna pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom, táto štátna pomoc je nutná a primeraná. |
| --- | --- |

(316)

Komisia dospela k záveru, že pokiaľ existovala štátna pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom, táto štátna pomoc je nutná a primeraná.

7.2.2.2.   Opatrenia personálnej reorganizácie

| (317) | Rôzne opatrenia personálnej reorganizácie uvedené v oddiele 5.5 poskytli zamestnancom Tieliikelaitosu stimuly na odchod zo spoločnosti. Tieto opatrenia boli nepochybne nutné z hľadiska plánovaného cieľa vzhľadom na nadmerný počet zamestnancov Tieliikelaitosu, proti čomu sťažovatelia nenamietajú. Boli tiež zjavne primerané, keďže štát financoval len 50 % príslušných výdavkov (20,1 mil. EUR financoval štát a 20 mil. EUR podnik). Keďže ich vplyv vo veľkej miere závisel od skutočnosti, či príslušní pracovníci využijú možnosť odísť zo spoločnosti, neboli dostatočné na kompenzáciu značných nákladov na nadmerný počet zamestnancov Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(317)

Rôzne opatrenia personálnej reorganizácie uvedené v oddiele 5.5 poskytli zamestnancom Tieliikelaitosu stimuly na odchod zo spoločnosti. Tieto opatrenia boli nepochybne nutné z hľadiska plánovaného cieľa vzhľadom na nadmerný počet zamestnancov Tieliikelaitosu, proti čomu sťažovatelia nenamietajú. Boli tiež zjavne primerané, keďže štát financoval len 50 % príslušných výdavkov (20,1 mil. EUR financoval štát a 20 mil. EUR podnik). Keďže ich vplyv vo veľkej miere závisel od skutočnosti, či príslušní pracovníci využijú možnosť odísť zo spoločnosti, neboli dostatočné na kompenzáciu značných nákladov na nadmerný počet zamestnancov Tieliikelaitosu.

7.2.2.3.   Financovanie osobitných projektov v oblasti služieb

| (318) | Ako sa už uviedlo, osobitné projekty v oblasti služieb poskytli činnosť časti nadbytočných pracovníkov Tieliikelaitosu. Keby sa neboli takéto projekty zaviedli, vzhľadom na to, že opatrenia personálnej reorganizácie mohli riešiť len časť problému nadmerného počtu zamestnancov, je jasné, že Tieliikelaitos by buď ponechal zostávajúcich prebytočných pracovníkov dočasne bez práce, alebo by ich pridelil na zmluvy o údržbe. Obe tieto možnosti by boli škodlivé pre cieľ spoločného záujmu sledovaný opatrením. Udržiavanie príslušných pracovníkov bez činnosti by bolo plytvanie ľudského kapitálu nahromadeného v období pred liberalizáciou z hľadiska špecifických zručností a know-how. Pridelenie pracovníkov na zmluvy o údržbe by zabránilo Tieliikelaitosu progresívne upraviť jeho spôsob práce v záujme efektívneho poskytovania príslušných cestných služieb z hľadiska vynaložených nákladov. Komisia preto dospela k záveru, že financovanie osobitných projektov v oblasti služieb prostredníctvom štátnej pomoci môže spĺňať kritérium nutnosti pomoci pre cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(318)

Ako sa už uviedlo, osobitné projekty v oblasti služieb poskytli činnosť časti nadbytočných pracovníkov Tieliikelaitosu. Keby sa neboli takéto projekty zaviedli, vzhľadom na to, že opatrenia personálnej reorganizácie mohli riešiť len časť problému nadmerného počtu zamestnancov, je jasné, že Tieliikelaitos by buď ponechal zostávajúcich prebytočných pracovníkov dočasne bez práce, alebo by ich pridelil na zmluvy o údržbe. Obe tieto možnosti by boli škodlivé pre cieľ spoločného záujmu sledovaný opatrením. Udržiavanie príslušných pracovníkov bez činnosti by bolo plytvanie ľudského kapitálu nahromadeného v období pred liberalizáciou z hľadiska špecifických zručností a know-how. Pridelenie pracovníkov na zmluvy o údržbe by zabránilo Tieliikelaitosu progresívne upraviť jeho spôsob práce v záujme efektívneho poskytovania príslušných cestných služieb z hľadiska vynaložených nákladov. Komisia preto dospela k záveru, že financovanie osobitných projektov v oblasti služieb prostredníctvom štátnej pomoci môže spĺňať kritérium nutnosti pomoci pre cieľ spoločného záujmu.

| (319) | Pokiaľ ide o primeranosť tohto opatrenia, Komisia poznamenáva, že v prípade osobitných projektov v oblasti služieb nebola poskytnutá nadmerná náhrada. Fínske orgány predložili presvedčivé dôkazy v tomto smere (pozri oddiel 5.5). |
| --- | --- |

(319)

Pokiaľ ide o primeranosť tohto opatrenia, Komisia poznamenáva, že v prípade osobitných projektov v oblasti služieb nebola poskytnutá nadmerná náhrada. Fínske orgány predložili presvedčivé dôkazy v tomto smere (pozri oddiel 5.5).

7.2.2.4.   Pridelenie dojednaných zmlúv o cestných službách

| (320) | Existoval prirodzene limit týkajúci sa množstva práce, ktorú možno vykonať prostredníctvom osobitných projektov v oblasti služieb, a tento limit spočíva v skutočnej potrebe poskytovania takýchto služieb. Komisia dospela z rôznych údajov predložených fínskymi orgánmi k záveru, že osobitný projekt v oblasti služieb pohltil len časť nákladov Tieliikelaitosu súvisiacich s nadmerným počtom zamestnancov. Ako je uvedené v oddiele 5.3, Tieliikelaitos mal počas prechodného obdobia napriek opatreniam personálnej reorganizácie a osobitným projektom v oblasti služieb v priemere stále o 100 zamestnancov viac, ako bol optimálny počet. |
| --- | --- |

(320)

Existoval prirodzene limit týkajúci sa množstva práce, ktorú možno vykonať prostredníctvom osobitných projektov v oblasti služieb, a tento limit spočíva v skutočnej potrebe poskytovania takýchto služieb. Komisia dospela z rôznych údajov predložených fínskymi orgánmi k záveru, že osobitný projekt v oblasti služieb pohltil len časť nákladov Tieliikelaitosu súvisiacich s nadmerným počtom zamestnancov. Ako je uvedené v oddiele 5.3, Tieliikelaitos mal počas prechodného obdobia napriek opatreniam personálnej reorganizácie a osobitným projektom v oblasti služieb v priemere stále o 100 zamestnancov viac, ako bol optimálny počet.

| (321) | Z rovnakých dôvodov uvedených v súvislosti s osobitnými projektmi v oblasti služieb nebolo vo všeobecnom záujme Tieliikelaitosu ponechať týchto nadbytočných pracovníkov bez činnosti. Schopnosť nadmerne nezaťažovať zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže nákladmi súvisiacimi s nadbytočnými pracovníkmi pri predkladaní ponúk v otvorenej verejnej súťaži bola skutočne podstatná, ak sa mal Tieliikelaitos prispôsobiť trhu, ktorý charakterizuje silná hospodárska súťaž. Príslušné finančné zaťaženie bolo preto kompenzované prostredníctvom dojednaných zmlúv. |
| --- | --- |

(321)

Z rovnakých dôvodov uvedených v súvislosti s osobitnými projektmi v oblasti služieb nebolo vo všeobecnom záujme Tieliikelaitosu ponechať týchto nadbytočných pracovníkov bez činnosti. Schopnosť nadmerne nezaťažovať zmluvy zadávané prostredníctvom verejnej súťaže nákladmi súvisiacimi s nadbytočnými pracovníkmi pri predkladaní ponúk v otvorenej verejnej súťaži bola skutočne podstatná, ak sa mal Tieliikelaitos prispôsobiť trhu, ktorý charakterizuje silná hospodárska súťaž. Príslušné finančné zaťaženie bolo preto kompenzované prostredníctvom dojednaných zmlúv.

| (322) | Pokiaľ ide o dojednané zmluvy, ich existencia bola spojená s postupným charakterom procesu liberalizácie, ako ho navrhlo Fínsko. Tieto zmluvy predstavovali na začiatku obdobia veľkú časť činnosti Tieliikelaitosu, ktorá sa potom postupne znižovala. Nezohľadnenie dodatočných nákladov, ktoré podnik znášal v dôsledku nadmerného počtu svojich zamestnancov, by viedlo k výraznému zhoršeniu jeho finančnej situácie. |
| --- | --- |

(322)

Pokiaľ ide o dojednané zmluvy, ich existencia bola spojená s postupným charakterom procesu liberalizácie, ako ho navrhlo Fínsko. Tieto zmluvy predstavovali na začiatku obdobia veľkú časť činnosti Tieliikelaitosu, ktorá sa potom postupne znižovala. Nezohľadnenie dodatočných nákladov, ktoré podnik znášal v dôsledku nadmerného počtu svojich zamestnancov, by viedlo k výraznému zhoršeniu jeho finančnej situácie.

| (323) | Z hľadiska uvedených úvah dospela Komisia k záveru, že mechanizmus pomoci spojený s dojednanými zmluvami bol potrebný. |
| --- | --- |

(323)

Z hľadiska uvedených úvah dospela Komisia k záveru, že mechanizmus pomoci spojený s dojednanými zmluvami bol potrebný.

| (324) | Pokiaľ ide o podmienku primeranosti, postup bol organizovaný s cieľom obmedziť riziká nadmernej kompenzácie. Komisia dospela k záveru, že postup ročnej úpravy výšky výdavkov uvedený na začiatku oddielu 5.3 bol v tomto ohľade primeraný. |
| --- | --- |

(324)

Pokiaľ ide o podmienku primeranosti, postup bol organizovaný s cieľom obmedziť riziká nadmernej kompenzácie. Komisia dospela k záveru, že postup ročnej úpravy výšky výdavkov uvedený na začiatku oddielu 5.3 bol v tomto ohľade primeraný.

7.2.2.5.   Zvýhodnený úver a celkový záver o nutnosti a primeranosti

| (325) | Napokon, pokiaľ ide o zvýhodnený úver poskytnutý Tieliikelaitosu, Komisia predovšetkým poznamenáva, že prináša podniku čistú výhodu vo výške 7,2 mil. EUR, čo je približne 8 % celkovej výšky pomoci poskytnutej Tieliikelaitosu. |
| --- | --- |

(325)

Napokon, pokiaľ ide o zvýhodnený úver poskytnutý Tieliikelaitosu, Komisia predovšetkým poznamenáva, že prináša podniku čistú výhodu vo výške 7,2 mil. EUR, čo je približne 8 % celkovej výšky pomoci poskytnutej Tieliikelaitosu.

| (326) | Ak pripočítame túto sumu pomoci k sume reprezentovanej uvedenými opatreniami pomoci, Tieliikelaitos prijal od štátu priamo alebo nepriamo 92,8 mil. EUR (67). To zjavne nekompenzovalo štrukturálnu nevýhodu, ktorú znášal Tieliikelaitos a ktorá bola odhadnutá na 157 mil. EUR (68). V tejto situácii prispel Tieliikelaitos značnou časťou z vlastných zdrojov s cieľom riešiť problém nadmerného počtu zamestnancov, ktorý zdedil z času pred liberalizáciou. V súvislosti s tým je potrebné spomenúť najmä 20 mil. EUR, ktoré Tieliikelaitos pridelil na financovanie balíkov odstupného (69). |
| --- | --- |

(326)

Ak pripočítame túto sumu pomoci k sume reprezentovanej uvedenými opatreniami pomoci, Tieliikelaitos prijal od štátu priamo alebo nepriamo 92,8 mil. EUR (67). To zjavne nekompenzovalo štrukturálnu nevýhodu, ktorú znášal Tieliikelaitos a ktorá bola odhadnutá na 157 mil. EUR (68). V tejto situácii prispel Tieliikelaitos značnou časťou z vlastných zdrojov s cieľom riešiť problém nadmerného počtu zamestnancov, ktorý zdedil z času pred liberalizáciou. V súvislosti s tým je potrebné spomenúť najmä 20 mil. EUR, ktoré Tieliikelaitos pridelil na financovanie balíkov odstupného (69).

| (327) | Z hľadiska finančných výkazov Tieliikelaitosu sa zdá, že podnik mohol byť vystavený ťažkostiam, keby prispel oveľa viac z vlastných zdrojov na opatrenia personálnej reorganizácie. Pomer prevádzkového zisku Tieliikelaitosu k jeho obratu dosiahol počas prechodného obdobia nízku úroveň 2,4 %, kým v prípade jeho konkurentov dosahoval priemerný ukazovateľ 4,5 % (70). Keďže opatrenia na zníženie počtu pracovníkov neboli dokončené počas prechodného obdobia, príslušný ukazovateľ bol v roku 2005 ešte horší (1,6 %). V roku 2005 musel podnik znášať finančné náklady na zníženie počtu pracovníkov o viac ako 400 osôb bez štátnej podpory. Ukazovateľ prevádzkového zisku sa v roku 2006 opäť zlepšil (2,2 %) a stále sa zlepšuje (71). Preto sa zdá, že vlastný príspevok Tieliikelaitosu k odstráneniu príslušnej štrukturálnej nevýhody mal negatívny vplyv na ziskovosť podniku, teda na jeho konkurenčné postavenie. |
| --- | --- |

(327)

Z hľadiska finančných výkazov Tieliikelaitosu sa zdá, že podnik mohol byť vystavený ťažkostiam, keby prispel oveľa viac z vlastných zdrojov na opatrenia personálnej reorganizácie. Pomer prevádzkového zisku Tieliikelaitosu k jeho obratu dosiahol počas prechodného obdobia nízku úroveň 2,4 %, kým v prípade jeho konkurentov dosahoval priemerný ukazovateľ 4,5 % (70). Keďže opatrenia na zníženie počtu pracovníkov neboli dokončené počas prechodného obdobia, príslušný ukazovateľ bol v roku 2005 ešte horší (1,6 %). V roku 2005 musel podnik znášať finančné náklady na zníženie počtu pracovníkov o viac ako 400 osôb bez štátnej podpory. Ukazovateľ prevádzkového zisku sa v roku 2006 opäť zlepšil (2,2 %) a stále sa zlepšuje (71). Preto sa zdá, že vlastný príspevok Tieliikelaitosu k odstráneniu príslušnej štrukturálnej nevýhody mal negatívny vplyv na ziskovosť podniku, teda na jeho konkurenčné postavenie.

| (328) | Je ďalej potrebné pripomenúť, že sa nemožno domnievať, že súbor opatrení pomoci mal trvalý vplyv na charakter hospodárskej súťaže (pozri oddiel 5.10). |
| --- | --- |

(328)

Je ďalej potrebné pripomenúť, že sa nemožno domnievať, že súbor opatrení pomoci mal trvalý vplyv na charakter hospodárskej súťaže (pozri oddiel 5.10).

| (329) | V súvislosti s tým Komisia poznamenáva, že fínske orgány naprojektovali súbor opatrení pomoci Tieliikelaitosu spôsobom, ktorý obmedzoval možné narušenia hospodárskej súťaže. To sa týka najmä prístupu zvoleného v súvislosti so štruktúrou začiatočnej súvahy Tieliikelaitosu (nenarušenie celého stavu finančných aktív ako vlastného imania) s cieľom zosúladiť ju so súvahami súkromných podnikov v sektore. To sa týka aj úsilia maximálne obmedziť rozdiely medzi ziskovými rozpätiami dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže okrem iného prostredníctvom ročného postupu úpravy výdavkov. |
| --- | --- |

(329)

V súvislosti s tým Komisia poznamenáva, že fínske orgány naprojektovali súbor opatrení pomoci Tieliikelaitosu spôsobom, ktorý obmedzoval možné narušenia hospodárskej súťaže. To sa týka najmä prístupu zvoleného v súvislosti so štruktúrou začiatočnej súvahy Tieliikelaitosu (nenarušenie celého stavu finančných aktív ako vlastného imania) s cieľom zosúladiť ju so súvahami súkromných podnikov v sektore. To sa týka aj úsilia maximálne obmedziť rozdiely medzi ziskovými rozpätiami dojednaných zmlúv a zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže okrem iného prostredníctvom ročného postupu úpravy výdavkov.

| (330) | Komisia tiež poznamenáva, že Správa ciest vykonala mnoho opatrení na uľahčenie vstupu nových aktérov na trh. Na zmenšenie možných prekážok vstupu na trh, ktoré by mohli byť zapríčinené napríklad zložitosťou dokumentácie verejnej súťaže, Správa ciest zorganizovala inštruktáže pre dodávateľov a vypracovala programy obstarávania a pravidlá verejných súťaží zahŕňajúce v maximálnej miere všetky zainteresované strany. Stratégia obstarávania Správy ciest bola vypracovaná so zohľadnením stanovísk aktérov v sektore napríklad z hľadiska toho, aké veľké by mali byť zmluvy o údržbe. Poplatok za ponuky (5 000 EUR za ponuku) hradený v súvislosti s ponukami, ktoré spĺňajú minimálne požiadavky stanovené Správou ciest, bol tiež nápomocný vstupu nových aktérov na trh (72). |
| --- | --- |

(330)

Komisia tiež poznamenáva, že Správa ciest vykonala mnoho opatrení na uľahčenie vstupu nových aktérov na trh. Na zmenšenie možných prekážok vstupu na trh, ktoré by mohli byť zapríčinené napríklad zložitosťou dokumentácie verejnej súťaže, Správa ciest zorganizovala inštruktáže pre dodávateľov a vypracovala programy obstarávania a pravidlá verejných súťaží zahŕňajúce v maximálnej miere všetky zainteresované strany. Stratégia obstarávania Správy ciest bola vypracovaná so zohľadnením stanovísk aktérov v sektore napríklad z hľadiska toho, aké veľké by mali byť zmluvy o údržbe. Poplatok za ponuky (5 000 EUR za ponuku) hradený v súvislosti s ponukami, ktoré spĺňajú minimálne požiadavky stanovené Správou ciest, bol tiež nápomocný vstupu nových aktérov na trh (72).

| (331) | V roku 2006 zastavilo ministerstvo obchodu a priemyslu rokovania Tieliikelaitosu s viacerými mestami o zriadení spoločných podnikov, ktoré by tvorili spojenie oddelení technických služieb miest s oddeleniami miestnych služiebTieliikelaitosu. Ministerstvo vyžadovalo, aby mestá, ktoré chcú zriadiť plánované spoločné podniky, vybrali svojich partnerov prostredníctvom otvorenej verejnej súťaže (73). |
| --- | --- |

(331)

V roku 2006 zastavilo ministerstvo obchodu a priemyslu rokovania Tieliikelaitosu s viacerými mestami o zriadení spoločných podnikov, ktoré by tvorili spojenie oddelení technických služieb miest s oddeleniami miestnych služiebTieliikelaitosu. Ministerstvo vyžadovalo, aby mestá, ktoré chcú zriadiť plánované spoločné podniky, vybrali svojich partnerov prostredníctvom otvorenej verejnej súťaže (73).

| (332) | Komisia odmieta tvrdenie sťažovateľov, podľa ktorého by Tieliikelaitos uplatňoval počas prechodného obdobia alebo v roku 2005 postupy stanovenia neúmerne vysokých cien. Z informácií poskytnutých fínskymi orgánmi vyplýva, že Tieliikelaitos mal pozitívne ziskové rozpätia zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré uzatvoril. Komisia poznamenáva, že úroveň zisku Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia by v skutočnosti zodpovedala priemeru jeho konkurentov, ak by nemal dodatočné nekompenzované náklady (65 mil. EUR – pozri oddiel 7.1.2) vyplývajúce z dedičstva predchádzajúceho režimu. |
| --- | --- |

(332)

Komisia odmieta tvrdenie sťažovateľov, podľa ktorého by Tieliikelaitos uplatňoval počas prechodného obdobia alebo v roku 2005 postupy stanovenia neúmerne vysokých cien. Z informácií poskytnutých fínskymi orgánmi vyplýva, že Tieliikelaitos mal pozitívne ziskové rozpätia zo zmlúv zadávaných prostredníctvom verejnej súťaže, ktoré uzatvoril. Komisia poznamenáva, že úroveň zisku Tieliikelaitosu počas prechodného obdobia by v skutočnosti zodpovedala priemeru jeho konkurentov, ak by nemal dodatočné nekompenzované náklady (65 mil. EUR – pozri oddiel 7.1.2) vyplývajúce z dedičstva predchádzajúceho režimu.

| (333) | Z hľadiska uvedeného dospela Komisia celkovo k záveru, že skúmané opatrenia pomoci, ktorých povaha bola prechodná, keďže boli spojené s prechodným obdobím, sú zlučiteľné so spoločným trhom, keďže sú nutné a primerané k cieľu všeobecného záujmu a nenarúšajú obchod a hospodársku súťaž v neprospech verejného záujmu. |
| --- | --- |

(333)

Z hľadiska uvedeného dospela Komisia celkovo k záveru, že skúmané opatrenia pomoci, ktorých povaha bola prechodná, keďže boli spojené s prechodným obdobím, sú zlučiteľné so spoločným trhom, keďže sú nutné a primerané k cieľu všeobecného záujmu a nenarúšajú obchod a hospodársku súťaž v neprospech verejného záujmu.

| (334) | Tento záver je v súlade s praxou rozhodovania Komisie, najmä vo veci spoločnosti OTE
   (74) a spoločnosti EDF
   (75). |
| --- | --- |

(334)

Tento záver je v súlade s praxou rozhodovania Komisie, najmä vo veci spoločnosti OTE
   (74) a spoločnosti EDF
   (75).

| (335) | Vo veci spoločnosti EDF vyhlásila Komisia za zlučiteľné opatrenie, ktorým francúzsky štát oslobodil podniky vo francúzskych sektoroch výroby elektriny a plynárenstva od platby niektorých osobitných dôchodkových práv, ktoré zamestnanci nadobudli v minulosti, v čase, keď spoločnosti pracovali na základe legálneho monopolu. Komisia dospela k záveru, že v tom čase boli spoločnosti chránené pred akoukoľvek hospodárskou súťažou vnútri odvetvia, a mohli preto zniesť väčšie dôchodkové práva bez podstúpenia akejkoľvek výraznej ekonomickej nevýhody. Komisia uznala, že tieto „minulé záväzky“ predstavovali pre tieto podniky významné zaťaženie v čase, keď sa do hospodárskej súťaže zapojili s inými elektrárenskými alebo plynárenskými podnikmi, ktoré nemuseli znášať podobné náklady z minulosti (odsek 143 rozhodnutia). Komisia považovala pomoc poskytnutú „s cieľom takejto sektorovej reorganizácie“ za nutnú a primeranú z dôvodu, že iné aspekty sektorovej reformy neobsahovali žiadnu štátnu pomoc (odsek 146 rozhodnutia). V tomto prípade bol podobne nadmerný počet zamestnancov, ktorý zaťažoval Tieliikelaitos, zdedený z obdobia pred liberalizáciou; opatrenia prispeli k zmierneniu tohto zaťaženia primeraným spôsobom a k umožneniu, aby sa Tieliikelaitos mohol v plnej miere zapojiť do procesu súťaže, a tým sa podieľať na reorganizácii sektora cestných služieb. |
| --- | --- |

(335)

Vo veci spoločnosti EDF vyhlásila Komisia za zlučiteľné opatrenie, ktorým francúzsky štát oslobodil podniky vo francúzskych sektoroch výroby elektriny a plynárenstva od platby niektorých osobitných dôchodkových práv, ktoré zamestnanci nadobudli v minulosti, v čase, keď spoločnosti pracovali na základe legálneho monopolu. Komisia dospela k záveru, že v tom čase boli spoločnosti chránené pred akoukoľvek hospodárskou súťažou vnútri odvetvia, a mohli preto zniesť väčšie dôchodkové práva bez podstúpenia akejkoľvek výraznej ekonomickej nevýhody. Komisia uznala, že tieto „minulé záväzky“ predstavovali pre tieto podniky významné zaťaženie v čase, keď sa do hospodárskej súťaže zapojili s inými elektrárenskými alebo plynárenskými podnikmi, ktoré nemuseli znášať podobné náklady z minulosti (odsek 143 rozhodnutia). Komisia považovala pomoc poskytnutú „s cieľom takejto sektorovej reorganizácie“ za nutnú a primeranú z dôvodu, že iné aspekty sektorovej reformy neobsahovali žiadnu štátnu pomoc (odsek 146 rozhodnutia). V tomto prípade bol podobne nadmerný počet zamestnancov, ktorý zaťažoval Tieliikelaitos, zdedený z obdobia pred liberalizáciou; opatrenia prispeli k zmierneniu tohto zaťaženia primeraným spôsobom a k umožneniu, aby sa Tieliikelaitos mohol v plnej miere zapojiť do procesu súťaže, a tým sa podieľať na reorganizácii sektora cestných služieb.

| (336) | Vo veci spoločnosti OTE, v ktorej sa Komisia výslovne odvolala na rozhodnutie týkajúce sa EDF
   (76), Komisia posudzovala príspevok gréckej vlády k systému dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku gréckej telekomunikačnej spoločnosti (OTE). V dôsledku štatútu definitívy zamestnancov OTE, ktorý bol zdedený z obdobia, keď mal OTE monopolné postavenie, nemohol OTE jednostranne prepustiť pracovníkov, ale musel využívať ponuky na dobrovoľný odchod zo zamestnania. Pokiaľ mali byť tieto ponuky zaujímavé, OTE musel ponúknuť svojim zamestnancom pri dobrovoľnom vzdaní sa pracovného miesta podmienky, ktoré odrážajú ich štatút definitívy a ktoré zasa viedli k vyšším nákladom pre OTE ako náklady porovnateľných systémov dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku ponúkaných inými spoločnosťami na základe všeobecných pracovnoprávnych zákonov a iných právnych predpisov. Komisia preverila, že príslušné opatrenie pomoci bude len čiastočne kompenzovať mimoriadne náklady spôsobené štrukturálnymi nevýhodami vyplývajúcimi z predchádzajúceho postavenia OTE ako štátneho monopolu a že toto zaťaženie nebolo spojené s priamo súvisiacimi výhodami jeho bývalého postavenia, ktoré by ho zmenšilo. Komisia tiež posudzovala, či bol príslušný trh úplne liberalizovaný v tom zmysle, či existoval primeraný právny alebo regulačný rámec, a dospela k záveru, že opatrenie pomoci je zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 Zmluvy o ES. V tomto prípade celková náhrada, ktorú získal Tieliikelaitos, nepresahuje rámec zaťaženia spôsobeného nadmerným počtom zamestnancov, ktoré nie je kompenzované inou výhodou, a vývoj trhu poukazuje na rozvoj hospodárskej súťaže na príslušnom trhu. |
| --- | --- |

(336)

Vo veci spoločnosti OTE, v ktorej sa Komisia výslovne odvolala na rozhodnutie týkajúce sa EDF
   (76), Komisia posudzovala príspevok gréckej vlády k systému dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku gréckej telekomunikačnej spoločnosti (OTE). V dôsledku štatútu definitívy zamestnancov OTE, ktorý bol zdedený z obdobia, keď mal OTE monopolné postavenie, nemohol OTE jednostranne prepustiť pracovníkov, ale musel využívať ponuky na dobrovoľný odchod zo zamestnania. Pokiaľ mali byť tieto ponuky zaujímavé, OTE musel ponúknuť svojim zamestnancom pri dobrovoľnom vzdaní sa pracovného miesta podmienky, ktoré odrážajú ich štatút definitívy a ktoré zasa viedli k vyšším nákladom pre OTE ako náklady porovnateľných systémov dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku ponúkaných inými spoločnosťami na základe všeobecných pracovnoprávnych zákonov a iných právnych predpisov. Komisia preverila, že príslušné opatrenie pomoci bude len čiastočne kompenzovať mimoriadne náklady spôsobené štrukturálnymi nevýhodami vyplývajúcimi z predchádzajúceho postavenia OTE ako štátneho monopolu a že toto zaťaženie nebolo spojené s priamo súvisiacimi výhodami jeho bývalého postavenia, ktoré by ho zmenšilo. Komisia tiež posudzovala, či bol príslušný trh úplne liberalizovaný v tom zmysle, či existoval primeraný právny alebo regulačný rámec, a dospela k záveru, že opatrenie pomoci je zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 Zmluvy o ES. V tomto prípade celková náhrada, ktorú získal Tieliikelaitos, nepresahuje rámec zaťaženia spôsobeného nadmerným počtom zamestnancov, ktoré nie je kompenzované inou výhodou, a vývoj trhu poukazuje na rozvoj hospodárskej súťaže na príslušnom trhu.

8.   ZÁVER

| (337) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá počas prechodného obdobia (2001 – 2004) Tieliikelaitosu je zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Komisia dospela zároveň k záveru, že pretrvávajúce oslobodenie od uplatňovania štandardnej konkurznej právnej úpravy a pravidiel dane z príjmov právnických osôb nie je oprávnené, a takéto výnimky sa preto majú zrušiť, |
| --- | --- |

(337)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá počas prechodného obdobia (2001 – 2004) Tieliikelaitosu je zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Komisia dospela zároveň k záveru, že pretrvávajúce oslobodenie od uplatňovania štandardnej konkurznej právnej úpravy a pravidiel dane z príjmov právnických osôb nie je oprávnené, a takéto výnimky sa preto majú zrušiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorá bola poskytnutá Tieliikelaitosu na dočasnom základe a ktorú tvorili tieto opatrenia:

| — | zvýhodnený štátny úver vo výške 41,44 mil. EUR poskytnutý v čase transformácie podniku z časti Cestných služieb zaoberajúcej sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest na štátny podnik, |
| --- | --- |

—

zvýhodnený štátny úver vo výške 41,44 mil. EUR poskytnutý v čase transformácie podniku z časti Cestných služieb zaoberajúcej sa projektovaním, výstavbou a údržbou ciest na štátny podnik,

| — | pomoc vo výške 9,5 mil. EUR poskytnutá prostredníctvom dojednaných zmlúv o službách/zmlúv o dielo v súvislosti so štátnymi cestami počas obdobia rokov 2001 – 2004, |
| --- | --- |

—

pomoc vo výške 9,5 mil. EUR poskytnutá prostredníctvom dojednaných zmlúv o službách/zmlúv o dielo v súvislosti so štátnymi cestami počas obdobia rokov 2001 – 2004,

| — | pomoc poskytnutá prostredníctvom osobitných projektov v oblasti služieb na zamestnanie nadbytočných pracovníkov Tieliikelaitosu, ktorí boli financovaní Správou ciest, vo výške 68 mil. EUR, |
| --- | --- |

—

pomoc poskytnutá prostredníctvom osobitných projektov v oblasti služieb na zamestnanie nadbytočných pracovníkov Tieliikelaitosu, ktorí boli financovaní Správou ciest, vo výške 68 mil. EUR,

| — | opatrenia personálnej reorganizácie financované Správou ciest na úrovni 20,1 mil. EUR (opatrenia na pomoc zamestnancom nájsť si nové pracovné miesta, financovanie doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a dôchodková podpora pri predčasnom odchode do dôchodku), |
| --- | --- |

—

opatrenia personálnej reorganizácie financované Správou ciest na úrovni 20,1 mil. EUR (opatrenia na pomoc zamestnancom nájsť si nové pracovné miesta, financovanie doplňujúceho vzdelávania a rekvalifikácie a dôchodková podpora pri predčasnom odchode do dôchodku),

| — | prípadná pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom poskytnutými Tieliikelaitosu, |
| --- | --- |

—

prípadná pomoc v súvislosti s pozemkami s pôdou a štrkom poskytnutými Tieliikelaitosu,

je zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

Článok 2

Existujúce opatrenia pomoci v prospech Tieliikelaitosu, ktoré tvorí neuplatniteľnosť právnych predpisov o konkurze, neuplatniteľnosť štandardnej dane z príjmov právnických osôb a fiškálne opatrenie pomoci týkajúce sa nákupu pôdy Tieliikelaitosom, nie sú zlučiteľné so spoločným trhom. Tie existujúce opatrenia pomoci, ktoré sú ešte účinné (neuplatniteľnosť právnych predpisov o konkurze a neuplatniteľnosť štandardnej dane z príjmov právnických osôb), je potrebné zrušiť najneskôr do 1. marca 2008 v súlade so záväzkom poskytnutým fínskymi orgánmi.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Fínskej republike.

Fínsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informuje Komisiu o už prijatých a plánovaných opatreniach na dosiahnutie súladu s ním.

V Bruseli 11. decembra 2007

Za Komisiu

Jacques BARROT

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 274, 10.11.2006, s. 2.

1

(2)  Zákon č. 1185/2002 prijatý 20. decembra 2002.

2

(3)  Cestné služby boli interne rozdelené na dve časti: Správu ciest a Projektovanie, výstavbu a údržbu ciest, pričom Projektovanie, výstavba a údržba ciest sa stará o projektovanie, výstavbu a údržbu.

3

(4)  Služba, ktorá sa dnes ponúka prostredníctvom 84 regionálnych zmlúv pokrývajúcich celé Fínsko.

4

(5)  Zákon č. 569/2000 prijatý 16. júna 2000 (v znení zmien a doplnení zákona č. 1081/2003 prijatého 15. decembra 2003).

5

(6)  Vyhláška č. 660/2000 prijatá 29. júna 2000.

6

(7)  EV č. 84/2000 vp.

7

(8)  Zákon č. 1080/1991 prijatý 22. júla 1991.

8

(9)  Vládny návrh č. 25/2000, ktorým boli návrh zákona o Tieliikelaitose a návrh zákona o správe ciest, predložené parlamentu.

9

Tieliikelaitose

(10)  Pracovnú skupinu tvorili zástupcovia Správy ciest, súkromných dodávateľov zemných prác, orgánu pre hospodársku súťaž a rady pre hospodársku súťaž.

10

(11)  Vzhľadom na spôsob, akým sa tvorí zmluvná cena, je táto cena zatiaľ nižšia, ako by bola trhová cena (ako východisko pre určenie zmluvnej ceny sa berie dohodnutá cena za predchádzajúci rok, ktorá sa potom upraví s prihliadnutím na zmeny v úrovni nákladov a obsahu a kvality služby).

11

(12)  Oddiel 5 zákona o štátnych podnikoch – zákona č. 1185/2002 prijatého 20. decembra 2002.

12

(13)  Zákon č. 1988/449 prijatý 20. mája 1988 (naposledy zmenený a doplnený zákonom č. 2001/1110 prijatým 30. novembra 2001).

13

(14)  Vyhláška č. 20/2003 v znení zmien a doplnení vyhlášky č. 25/2005.

14

(15)  Zákon č. 1992/1535 prijatý 30. decembra 1992.

15

(16)  Zákon č. 1535/1992.

16

(17)  Sťažovatelia v predložených podkladoch z 22. júna 2006 uvádzajú 15 mil. EUR, ale zo skorších predložených podkladov a údajov poskytnutých fínskymi orgánmi sa zdá, že správna suma je 15 mil. FIM.

17

(18)  Pozri oddiel 2.4.3.

18

(19)  Plánovaco-realizačné zmluvy sú zmluvy, pri ktorých sa projekčné služby a stavebné dielo obstarávajú ako jeden balík.

19

(20)  Zákon č. 120/2004 prijatý 20. februára 2004 (naposledy zmenený a doplnený zákonom č. 709/2007 prijatým 15. júna 2007).

20

(21)  Zdroj: Bloomberg.

21

(22)  Oznámenie Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (Ú. v. ES C 209, 10.7.1997, ods. 2).

22

(23)  Revízia smerom nadol z 21,5 mil. EUR na 19 mil. EUR.

23

(24)  Rozdiel v ziskových rozpätiach zostávajúci po uplatnení postupu úpravy výšky ročných výdavkov.

24

(25)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 16. marca 2004 vo veci T-157/01 Danske Busvognmaend/Komisia.

25

Danske Busvognmaend/Komisia

(26)  Rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 24. júla 2003 vo veci C-280/00 Altmark Trans.

26

Altmark Trans

(27)  Rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 5. októbra 1999 vo veci C-251/97 Francúzska republika/Komisia.

27

Francúzska republika/Komisia

(28)  Fínsko sa odvoláva okrem iného na rozsudok zo 17. marca 1993 v spojených veciach C-72/91 a C-73/91 Sloman Neptun Schiffarts AG/Seebetriebsrat Bodo Ziesemer.

28

Sloman Neptun Schiffarts AG/Seebetriebsrat Bodo Ziesemer

(29)  Zákon bol prijatý 30. decembra 1992.

29

(30)  Zákon č. 728/2004.

30

(31)  Zákony č. 1240/1988 a č. 1043/1974.

31

(32)  Pri tejto štruktúre nákladov predstavuje výnos ročného predaja vo výške 3 mil. EUR ziskové rozpätie z hospodárskej činnosti 0,4 mil. EUR.

32

(33)  Zahŕňajú odhad nekompenzovaných nákladov na personálnu reorganizáciu s cieľom zmenšiť problém nadmerného počtu pracovníkov a veľkosť zaťaženia v dôsledku nadbytočných pracovníkov, ako aj strateného zisku (1,6 mil. EUR) v dôsledku obmedzení uložených na obchodovanie s nerastnými agregátmi.

33

(34)  Zimná údržba, údržba dopravnej infraštruktúry, údržba štrkových ciest atď.

34

(35)  Protišmykové opatrenia, nasadenie snehového pluhu, vyrovnávanie ciest, odstraňovanie snehových závejov a čistenie dopravných značiek.

35

(36)  Údržba dopravných značiek, cestného značenia atď.

36

(37)  Spoločnosti s oveľa väčším obratom, ako je obrat spoločnosti Tieliikelaitos.

37

Tieliikelaitos

(38)  XXX. správa o politike hospodárskej súťaže (2000), s. 128; Európska rada v Lisabone, 23 – 24. marca 2000, Závery predsedníctva, SN 100/00; oznámenie pre jarné zasadnutie Európskej rady, KOM(2005) 24, s. 21, Brusel, 2. februára 2005; Zelená kniha o službách vo verejnom záujme, KOM(2003) 270 v konečnom znení, ods. 5, Brusel, 21. mája 2003.

38

(39)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003 vo veci C-280/00 (návrh na začatie prejudiciálneho konania z Bundesverwaltungsgericht): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH) Zb. 2003, s. I-7747.

39

Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH)

(40)  Záväzky vyplývajúce zo zákona o Tieliikelaitose a zákona o mimoriadnych právomociach.

40

Tieliikelaitose

(41)  Pozri rozhodnutie Komisie z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu K(2005) 2673 (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67), odôvodnenie 7.

41

(42)  Z informácií poskytnutých fínskymi orgánmi sa zdá, že po konci prechodného obdobia vyžadujú prípravy na mimoriadnu situáciu na úrovni skupiny zaoberajúcej sa službami a na úrovni ústredia, ako aj opatrenia odbornej prípravy ročné výdavky vo výške 0,5 mil. EUR vrátane všetkých vedľajších výdavkov. Vzhľadom na hodnotu ročného obratu Tieliikelaitosu sa táto suma nezdá byť nadmerná.

42

Tieliikelaitosu

(43)  Vec 173/73 Talianska republika/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 26. Vec C-387/92 Banco Exterior de España, Zb. 1994, s. I-877, body 12 a 13; a vec C-280/00 Altmark Trans and Regierungs presidium Magdeburg, Zb. 2003, s. I-000, bod 84 a judikatúra v nej citovaná.

43

Talianska republika

Komisia

Banco Exterior de España

Altmark Trans and Regierungs presidium Magdeburg

(44)  Pozri napr. bod 42 oznámenia Komisie členským štátom – Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky v sektore priemyselnej výroby (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3). Pozri aj bod 76 rozsudku Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998 vo veci T-16/96 – Cityflyer Express Ltd/Komisia Európskych spoločenstiev.

44

Cityflyer Express Ltd/Komisia Európskych spoločenstiev

(45)  Údaje získané z podkladov predložených fínskymi orgánmi 31. mája 2006.

45

(46)  Oznámenie Komisie o úrokových sadzbách súvisiacich s vrátením štátnej pomoci a referenčných a diskontných sadzbách v súčasnosti platných pre 15 členských štátov s účinnosťou od 1. januára 2005 a o historických úrokových sadzbách súvisiacich s vrátením štátnej pomoci a referenčných a diskontných sadzbách uplatňovaných od 1. augusta 1997 (Ú. v. EÚ C 88, 12.4.2005, s. 5) – uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1) a v súlade s oznámením Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3).

46

(47)  Údaje získané z podkladov predložených fínskymi orgánmi 31. mája 2006.

47

(48)  Náklady na prebytočných pracovníkov, ktorí neboli zamestnaní v osobitných projektoch v oblasti služieb, boli kompenzované prostredníctvom rozdielu v ziskových rozpätiach dojednaných zmlúv v porovnaní so ziskovými rozpätiami zmlúv zadaných prostredníctvom verejnej súťaže.

48

(49)  Menej ako 1 rok.

49

(50)  Rozsudok vo veci Combus, bod 57.

50

Combus

(51)  Vec 173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 13; vec C-310/85 Deufil, Zb. 1987, s. 901, bod 8; vec C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 20.

51

Taliansko/Komisia

Deufil

Francúzsko/Komisia

(52)  Vec C-387/92 Banco Exterior, Zb. 1994, s. I-877, bod 13; vec C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 34.

52

Banco Exterior

Francúzsko/Komisia

(53)  Vec C-5/01 Belgicko/Komisia, Zb. 2002, s. I-1191, bod 39.

53

Belgicko/Komisia

(54)  Vec 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen, Zb. 1961, s. 3, body 29 – 30; vec C-173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, body 12 – 13; vec C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, body 29, 35. Vec C-251/97 Francúzsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-6639, body 40, 46 – 47. Pozri tiež vec T-109/01 Fleuren Compost, Zb. 2004, s. II-127, bod 54.

54

Gezamenlijke Steenkolenmijnen

Taliansko/Komisia

Francúzsko/Komisia

Francúzsko/Komisia

Fleuren Compost

(55)  Hlavné spoločnosti EÚ aktívne na fínskom trhu sú uvedené v texte tohto rozhodnutia.

55

(56)  Ú. v. ES C 71, 11.3.2000, s. 14.

56

(57)  Pozri rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, bod 103.

57

(58)  Tieliikelaitos a jeho predchodca – Cestné služby.

58

Tieliikelaitos

(59)  Štátne podniky pôsobiace v prvom rade na uspokojenie potrieb iných štátnych inštitúcií neplatia daň.

59

(60)  Pozri bod 317 v spojených veciach T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, Zb. 2003, s. II-00435. Pozri aj bod 97 rozhodnutia Komisie zo 16. decembra 2003 týkajúceho sa spoločnosti EDF (Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2005, s. 9), ako aj rozhodnutie Komisie z 19. mája 2004 o opatreniach realizovaných Dánskom pre TV2/Danmark (Ú. v. EÚ L 85, 23.3.2006, s. 1).

60

Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia

(61)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991 vo veci C-305/89 Talianska republika/Komisia, Zbierka judikatúry 1991, s. I-01603.

61

Talianska republika/Komisia

(62)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

62

(63)  Pozri rozhodnutie týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti EDF a odvetviu výroby elektriny a plynárenstva (Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2005, s. 9). Pozri aj E8/05 Pomoc španielskej národnej verejno-právnej televízii RTVE (Ú. v. EÚ C 239, 4.10.2006, s. 17; E50/01 – Garantie accordée par CDC à sa filiale CDC Ixis (Ú. v. EÚ C 154, 2.7.2003, s. 13); E10/00 – Štátne záruky pre verejné banky v Nemecku (Anstaltslast und Gewährträgerhaftung) (Ú. v. ES C 150, 22.6.2002, s. 7).

63

(64)  Pozri oddiel 5.10.

64

(65)  Bod 80 podkladov predložených sťažovateľmi v júni 2006.

65

(66)  Pozri okrem iného XXX. správu o politike hospodárskej súťaže (2000), s. 128; Európska rada v Lisabone 23. – 24. marca 2000, Závery predsedníctva, SN 100/00; oznámenie pre jarné zasadnutie Európskej rady, KOM(2005) 24, s. 21, Brusel, 2. februára 2005; Zelenú knihu o službách vo verejnom záujme, KOM(2003) 270 v konečnom znení, ods. 5, Brusel, 21. mája 2003.

66

(67)  To zahŕňa prvok pomoci v zvýhodnenom úvere vo výške 7,2 mil. EUR, prvok pomoci týkajúci sa dojednaných zmlúv vo výške 9,5 mil. EUR, financovanie personálnych výdavkov týkajúcich sa osobitných projektov v oblasti služieb vo výške 56 mil. EUR a financovanie opatrení personálnej reorganizácie vo výške 20,1 mil. EUR.

67

(68)  Táto suma obsahuje len dodatočné náklady na zamestnancov. Pokiaľ ide o stratené príjmy v dôsledku obmedzení používania pôdnych zdrojov počas prechodného obdobia, Komisia akceptuje len reálne náklady; okrem toho v tomto konkrétnom prípade je veľmi pravdepodobné, že podnik veľmi rýchlo získa späť stratený zisk. Náklady na takzvané záväzky služby vo verejnom záujme majú význam len na základe článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES. Mali by sa brať do úvahy, len ak by sa nemohol schváliť celý súbor opatrení pomoci na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

68

(69)  Pozri oddiel 5.5.

69

(70)  Tieto číselné údaje sa zakladajú na údajoch z výročných správ predkladaných fínskymi orgánmi (údaje z výročných správ Tieliikelaitosu, YIT-Yhtimä Oyj, Lemminkäinen Oyj, Skanska Oy, NCC Finland Oy, skupiny Palmberg, Oy VR-Rata Ab).

70

Tieliikelaitosu

(71)  Údaje prevzaté z verejne dostupných výročných správ Tieliikelaitosu.

71

Tieliikelaitosu

(72)  Správa vlády parlamentu z roku 2005 o reforme cestných služieb.

72

(73)  Zdroj: Výročná správa Tieliikelaitosu za rok 2006.

73

Tieliikelaitosu

(74)  Rozhodnutie Komisie z 10. mája 2007 vo veci štátnej pomoci C 2/06 (ex N 405/05), pozri http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/.

74

(75)  Rozhodnutie Komisie zo 16. decembra 2003„týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti EDF a odvetviu výroby elektriny a plynárenstva“ (Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2005, s. 9).

75

(76)  Rozhodnutie týkajúce sa spoločnosti OTE, bod 116.

76

OTE

---

| 10.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 270/31 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 270/31

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 25. augusta 2008

o rovnocennosti kategórií vodičských preukazov

[oznámené pod číslom K(2008) 3790]

(Text s významom pre EHP)

(2008/766/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 91/439/EHS z 29. júla 1991 o vodičských preukazoch (1), najmä na jej článok 10,

keďže:

| (1) | V smernici 91/439/EHS sa ustanovuje, že všetky vodičské preukazy vydané členskými štátmi by mali byť vzájomne uznávané vrátane preukazov vydaných pred dátumom uplatnenia princípu vzájomného uznávania. |
| --- | --- |

(1)

V smernici 91/439/EHS sa ustanovuje, že všetky vodičské preukazy vydané členskými štátmi by mali byť vzájomne uznávané vrátane preukazov vydaných pred dátumom uplatnenia princípu vzájomného uznávania.

| (2) | Princíp vzájomného uznávania vodičských preukazov znamená plné uznanie všetkých oprávnení, ktoré boli udelené držiteľovi preukazu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi platnými v čase jeho vydania. |
| --- | --- |

(2)

Princíp vzájomného uznávania vodičských preukazov znamená plné uznanie všetkých oprávnení, ktoré boli udelené držiteľovi preukazu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi platnými v čase jeho vydania.

| (3) | V smernici 91/439/EHS sa ustanovuje, že členské štáty by mali zabezpečiť rovnocennosť kategórií vodičských preukazov vydaných pred vykonávaním uvedenej smernice a preukazov založených na vzore Spoločenstva. Tieto rovnocennosti by mala určiť Komisia právnou záväznou formou. |
| --- | --- |

(3)

V smernici 91/439/EHS sa ustanovuje, že členské štáty by mali zabezpečiť rovnocennosť kategórií vodičských preukazov vydaných pred vykonávaním uvedenej smernice a preukazov založených na vzore Spoločenstva. Tieto rovnocennosti by mala určiť Komisia právnou záväznou formou.

| (4) | Tabuľky rovnocennosti kategórií vodičských preukazov ustanovené rozhodnutím Komisie 2000/275/ES z 21. marca 2000 o rovnocennosti určitých kategórií vodičských preukazov (2) by sa mali aktualizovať najmä v súvislosti s posledným rozšírením Spoločenstva. |
| --- | --- |

(4)

Tabuľky rovnocennosti kategórií vodičských preukazov ustanovené rozhodnutím Komisie 2000/275/ES z 21. marca 2000 o rovnocennosti určitých kategórií vodičských preukazov (2) by sa mali aktualizovať najmä v súvislosti s posledným rozšírením Spoločenstva.

| (5) | Rozhodnutie 2000/275/ES by sa preto malo zrušiť, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie 2000/275/ES by sa preto malo zrušiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na všetky platné vodičské preukazy vydané členskými štátmi, ktoré sa používajú.

Článok 2

Tabuľky rovnocennosti kategórií vodičských preukazov, ktoré členské štáty vydali pred úplným vykonaním smernice 91/439/EHS, a harmonizovaných kategórií vodičských preukazov definovaných v článku 3 smernice 91/439/EHS sa stanovujú v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

Článok 3

1.   Kategórie vodičských preukazov, ktoré boli vydané pred vykonaním smernice 91/439/EHS, oprávňujú držiteľa riadiť bez obmedzení motorové vozidlá zodpovedajúce kategóriám uvedeným v prílohe I k tomuto rozhodnutiu bez výmeny vodičského preukazu. Môžu však platiť určité obmedzenia, ktoré sa pre príslušné oprávnenie uvádzajú v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

2.   Pri výmene vodičských preukazov za vzor vodičského preukazu Spoločenstva uvedeného v prílohách I a Ia k smernici 91/439/EHS sa udelia rovnocenné oprávnenia podľa prílohy I k tomuto rozhodnutiu.

3.   Kódy, ktoré označujú obmedzenie zodpovedajúce oprávneniam, sú harmonizovanými kódmi Spoločenstva podľa článku 7 ods. 1 písm. a) smernice 91/439/EHS.

4.   Princíp Spoločenstva o vzájomnom uznávaní podľa článku 1 ods. 2 smernice 91/439/EHS sa nevzťahuje na vnútroštátne kategórie vodičských preukazov.

Článok 4

Rozhodnutie 2000/275/ES sa zrušuje odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

Odkazy na zrušené rozhodnutie sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 25. augusta 2008

Za Komisiu

Antonio TAJANI

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 237, 24.8.1991, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 91, 12.4.2000, s. 1.

2

---

PRÍLOHA I

VZORY VYDÁVANÉ V BELGICKU

Vzor Belgicko 1 (B1)

Vydávaný v Belgicku od 1. 1. 1967 do 31. 12. 1988

Opis: Vzor sa objavuje v jednom z nasledujúcich jazykov: holandský, francúzsky a nemecký. Existujú rozdiely vo farbe a tlači vzoru. Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru B1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B, BE |
| B* | A, B, BE |
| C | A, B, BE, C, CE |
| D | A, B, BE, C, CE, D, DE |
| AF | A 51 |
| BF | B 51 |

Kategórie vzoru B1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

A, B, BE

B*

A, B, BE

C

A, B, BE, C, CE

D

A, B, BE, C, CE, D, DE

AF

A 51

BF

B 51

Doplňujúce informácie:

B* pre vozidlá kategórie B používané ako taxíky, na prenájom vozidla, dopravu osôb atď. Na oprávnenie riadiť vozidlá kategórie AF a/alebo BF sa vyžadovala platnosť kategórie A a/alebo B, ako aj kategórie F a tiež uvedenie čísla registračnej tabuľky vo vodičskom preukaze.

Vzor Belgicko 2 (B2)

Vydávaný v Belgicku od 1. 1. 1989 do 30. 9. 1998

Opis: Vzor sa objavuje v jednom z nasledujúcich jazykov: holandský, francúzsky a nemecký. Existujú rozdiely vo farbe a tlači vzoru. Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru B2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| (A3) | — |
| A2 | A |
| A1 | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | B, C |
| CE | B, BE, C, CE |
| D | B, D |
| DE | B, BE, D, DE |

Kategórie vzoru B2

Zodpovedajúce kategórie

(A3)

—

A2

A

A1

A

B

B

BE

B, BE

C

B, C

CE

B, BE, C, CE

D

B, D

DE

B, BE, D, DE

Vzor Belgicko 3 (B3)

Vydávaný v Belgicku od 1. 1. 1998

Opis: Vzor podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

A3, G.

VZORY VYDÁVANÉ V BULHARSKU

Vzor Bulharsko 1 (BG1)

Vydávaný v Bulharsku od 1. 12. 1999 do 3. 8. 2000

Opis: Zatavený kartový vzor z ružového papiera pozostávajúci z dvoch strán.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru BG1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |
| (M) | |

Kategórie vzoru BG1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

—

(M)

Vzor Bulharsko 2 (BG2)

Vydávaný v Bulharsku od 1. 9. 2000 do 30. 9. 2002

Opis: Zatavený kartový vzor z ružového papiera pozostávajúci z dvoch strán.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru BG2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |
| (M) | |

Kategórie vzoru BG2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

—

(M)

Vzor Bulharsko 3 (BG3)

Vydávaný v Bulharsku od 1. 10. 2002

Opis: Zatavený kartový vzor z ružového papiera pozostávajúci z dvoch strán.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru BG3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |
| (M) | |

Kategórie vzoru BG3

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

D

DE

DE

(T)

—

(M)

VZORY VYDÁVANÉ V ČESKEJ REPUBLIKE

Vzor Česká republika 1 (CZ1)

Vydávaný v Československu od 1. 7. 1964 do 30. 6. 1986

Opis: Preukaz pozostávajúci z troch častí, papierové strany sú pripevnené k pružnému plastovému skladaciemu obalu. Preukaz je ružový, pričom sa farba obalu môže mierne odlišovať. Papier je potlačený sieťovým ochranným vzorom. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na strane 1 spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (M) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru CZ1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(M)

—

(T)

—

Vzor Česká republika 2 (CZ2)

Vydávaný v Československu od 1. 7. 1986 do 30. 6. 1991

Opis: Silný bankovkový papier (ružový) potlačený ochranným vzorom. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na prednej strane spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru CZ2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

—

(T)

—

Doplňujúce informácie:

Kategória A/50 sa uvádzala vo forme pečiatky na zadnej strane preukazu pod slovami „Zvláštní záznamy“.

Vzor Česká republika 3 (CZ3)

Vydávaný v Československu od 1. 7. 1991 do 31. 12. 1992

Vydávaný v Českej republike od 1. 1. 1993 do 30. 6. 1993

Opis: Bankovkový papier (ružový) uzavretý v plastovom obale. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na prednej strane spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru CZ3

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

—

(T)

—

Vzor Česká republika 4 (CZ4)

Vydávaný v Českej republike od 1. 7. 1993 do 30. 6. 1996

Opis: Bankovkový papier (ružový) uzavretý v plastovom obale. Dokument môže mať tenký poťah. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na prednej strane spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru CZ4

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

—

(T)

—

Vzor Česká republika 5 (CZ5)

Vydávaný v Českej republike od 1. 7. 1996 do 31. 12. 2000

Opis: Bankovkový papier (ružový a modrý) uzavretý v plastovom s ochrannou pečiatkou. Kruhový hologram (s písmenami „CZ“ uprostred) na obale prekrýva fotografiu v ľavom dolnom rohu. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na prednej strane spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ5 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (A/50) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru CZ5

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(A/50)

—

(T)

—

Doplňujúce informácie:

Kategória A/50 sa uvádzala vo forme pečiatky na zadnej strane pod slovami „Zvláštní záznamy“.

Vzor Česká republika 6 (CZ6)

Vydávaný v Českej republike od 1. 1. 2001 do 30. 4. 2004

Opis: Viacfarebný bankovkový papier (ružovo-modro-zelený) uzavretý v plastovom obale. Kruhový hologram (s písmenami „CZ“ uprostred) na obale prekrýva fotografiu v ľavom dolnom rohu. Fotografia (35 mm × 45 mm) je pripevnená v rámčeku na prednej strane spolu s úradnou pečiatkou vrátane názvu úradu, ktorý vodičský preukaz vydal, a štátneho znaku.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru CZ6 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (AM, T) | — |

Kategórie vzoru CZ6

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(AM, T)

—

Vzor Česká republika 7 (CZ7)

Vydávaný v Českej republike od 1. 5. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS. Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie.

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

AM a T.

VZORY VYDÁVANÉ V DÁNSKU

Vzor Dánsko 1 (DK1)

Vydávaný v Dánsku do 30. 4. 1986

Opis: Vzor je ružový so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru DK1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; obmedzené na motorky bez postranného vozíka; držitelia sú oprávnení získať vodičské preukazy neobmedzenej kategórie A1 a A v ostatných členských štátoch |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

Kategórie vzoru DK1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1, A; obmedzené na motorky bez postranného vozíka; držitelia sú oprávnení získať vodičské preukazy neobmedzenej kategórie A1 a A v ostatných členských štátoch

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Doplňujúce informácie:

Tento vzor už v Dánsku neplatí, pretože v rokoch 1991 – 1993 bola stanovená povinná výmena všetkých preukazov. Preukazy sa však napriek tomu môžu vymeniť za nové vodičské preukazy vydané Dánskom a ostatné členské štáty ich musia uznávať do 30. apríla 2038.

Vzor Dánsko 2 (DK2)

Vydávaný v Dánsku od 1. 5. 1986 do 30. 6. 1996

Opis: Vzor má ružové a béžové riadky a štyri strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru DK2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1, A; obmedzené na motorky bez postranného vozíka; držitelia sú oprávnení získať vodičské preukazy neobmedzenej kategórie A1 a A v ostatných členských štátoch |
| A2 | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1E, CE |
| D | D1, D |
| DE | D1E, DE |

Kategórie vzoru DK2

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1, A; obmedzené na motorky bez postranného vozíka; držitelia sú oprávnení získať vodičské preukazy neobmedzenej kategórie A1 a A v ostatných členských štátoch

A2

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1E, CE

D

D1, D

DE

D1E, DE

Vzor Dánsko 3 (DK3)

Vydávaný v Dánsku od 1. 7. 1996 do 13. 4. 1997

Opis: Vzor má ružové a béžové riadky a štyri strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru DK3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C1, C |
| CE | C1, CE |
| D | D1 |
| DE | D1E, DE |

Kategórie vzoru DK3

Zodpovedajúce kategórie

A

A1, A

B

B

BE

BE

C

C1, C

CE

C1, CE

D

D1

DE

D1E, DE

Vzor Dánsko 4 (DK4)

Vydávaný v Dánsku od 14. 4. 1997

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C, CE, D a DE.

Doplňujúce informácie:

Dátum prvého vydania kategórií vodičských preukazov, ktoré boli vydané pred 1. májom 1986, už nemožno stanoviť. V takých prípadoch sa môže v stĺpci 10 preukazu uviesť symbol „<“ alebo „≤“ spolu s príslušným rokom udávajúci, že tento preukaz bol vydaný v uvedenom roku alebo pred ním.

VZORY VYDÁVANÉ V NEMECKU

Všeobecná poznámka: Vo všetkých nemeckých modeloch vydaných pred 1. januárom 1999 sa môžu objaviť ďalšie vodičské oprávnenia veľmi zvláštneho a obmedzeného druhu, ktoré nie sú uvedené v tabuľkách. Za tých špecifických okolností, keď takýto prípad skutočne nastane, musí byť v prípade pochybností o rozsahu konkrétneho vodičského oprávnenia nadviazaný styk s nemeckými orgánmi, ktoré vodičské oprávnenia vydávajú.

Vzor Nemecko 1 (D1)

Vydávaný v Spolkovej republike Nemecko do 1. 4. 1986 (v jednotlivých prípadoch môže byť dátum vydania po 1. 4. 1986)

Opis: Sivý, štyri strany. V praxi sa môžu vyskytnúť viaceré rozdiely, pokiaľ ide o farbu a tvar, pretože tento vzor sa vydával vyše 40 rokov. Vzory vydávané v Sársku môžu mať rozdielny rozmer a sú dvojjazyčné (nemecké a francúzske).

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru D1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| 1 | A (pozri: 1) |
| 1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1. 4. 1980 – 31. 3. 1986 | A1 |
| 2 | B, BE, C, CE (pozri: 2, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (pozri: 3, 4, 5) |
| 4 | — (pozri: 6) |
| (5) | — |

Kategórie vzoru D1

Zodpovedajúce kategórie

1

A (pozri: 1)

1 beschränkt auf Leichtkrafträder: 1. 4. 1980 – 31. 3. 1986

A1

2

B, BE, C, CE (pozri: 2, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (pozri: 3, 4, 5)

4

— (pozri: 6)

(5)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak bol preukaz „Klasse 1“ získaný pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu B 79 (≤ 700 cm3) bez výmeny preukazu. V prípade výmeny takého preukazu sa držiteľovi udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B. |
| --- | --- |

1.

Ak bol preukaz „Klasse 1“ získaný pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu B 79 (≤ 700 cm3) bez výmeny preukazu. V prípade výmeny takého preukazu sa držiteľovi udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B.

| 2. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ dovŕši 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestáva platiť k 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor k dátumu svojich 50. narodenín a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.
  Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá). |
| --- | --- |

2.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ dovŕši 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestáva platiť k 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor k dátumu svojich 50. narodenín a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.

Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá).

| 3. | Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný pred 1. 12. 1954 (pred 1. 10. 1960 v Sársku), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategórie A 1 a A 79 (≤ 250 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A.
  Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1. |
| --- | --- |

3.

Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný pred 1. 12. 1954 (pred 1. 10. 1960 v Sársku), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategórie A 1 a A 79 (≤ 250 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A.

Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1.

| 4. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).
  Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa. |
| --- | --- |

4.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).

Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa.

| 5. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ sa oprávňuje riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu. |
| --- | --- |

5.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ sa oprávňuje riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu.

| 6. | Ak bolo oprávnenie „Klasse 4“ udelené pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), nejde o kategóriu členského štátu, ale iba o oprávnenie riadiť nasledujúce kategórie:
  A 1, A 79 (≤ 250 cm3) a B 79 (≤ 700 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A a B.
  V prípade, že bol preukaz „Klasse 4“ vydaný po dátumoch uvedených vyššie, ale pred 1. 4. 1980, držiteľ je oprávnený riadiť kategóriu A1. |
| --- | --- |

6.

Ak bolo oprávnenie „Klasse 4“ udelené pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), nejde o kategóriu členského štátu, ale iba o oprávnenie riadiť nasledujúce kategórie:

A 1, A 79 (≤ 250 cm3) a B 79 (≤ 700 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A a B.

V prípade, že bol preukaz „Klasse 4“ vydaný po dátumoch uvedených vyššie, ale pred 1. 4. 1980, držiteľ je oprávnený riadiť kategóriu A1.

Vzor Nemecko 2 (D2)

Vydávaný v Nemeckej demokratickej republike do roku 1969

Opis: Sivý vzor so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| D2a: vzor vydávaný do 31. 3. 1957 |
| --- |
| Kategórie vzoru D2a | Zodpovedajúce kategórie |
| 1 | A, B (pozri: 5) |
| 2 | A1, A, B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4) |
| 3 | A1, A, B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4) |
| 4 | A1, A, B (pozri: 4, 5) |

D2a: vzor vydávaný do 31. 3. 1957

Kategórie vzoru D2a

Zodpovedajúce kategórie

1

A, B (pozri: 5)

2

A1, A, B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4)

3

A1, A, B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4)

4

A1, A, B (pozri: 4, 5)

| D2b: vzor vydávaný od 1. 4. 1957 do 1969 |
| --- |
| Kategórie vzoru D2b | Zodpovedajúce kategórie |
| 1 | A |
| 2 | A1, B (pozri: 4, 5) |
| 3 | A1 |
| 4 | A1, B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4) |
| 5 | A1, B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4) |

D2b: vzor vydávaný od 1. 4. 1957 do 1969

Kategórie vzoru D2b

Zodpovedajúce kategórie

1

A

2

A1, B (pozri: 4, 5)

3

A1

4

A1, B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4)

5

A1, B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4)

Doplňujúce informácie:

Zmeny a doplnenia právnych predpisov, ktoré nadobudli účinnosť k 1. 4. 1957, zmenili rozsah pôsobnosti a definície kategórií. Preto sú pre tento vzor potrebné dve tabuľky rovnocennosti.

| 1. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ vydaného pred 1. 4. 1957 alebo „Klasse 5“ vydaného po 31. 3. 1957 dovŕšil 50 rokov do 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň 50. narodenín a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.
  Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ vydaného pred 1. 4. 1957 alebo „Klasse 5“ vydaného po 31. 3. 1957 dovŕšil 50 rokov do 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň 50. narodenín a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.

Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá).

| 2. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ vydaného pred 1. 4. 1957 a „Klasse 4“ vydaného po 31. 3. 1957 je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).
  Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa. |
| --- | --- |

2.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ vydaného pred 1. 4. 1957 a „Klasse 4“ vydaného po 31. 3. 1957 je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).

Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa.

| 3. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ vydaného pred 1. 4. 1957 (D2a) alebo „Klasse 4“ vydaného po 31. 3. 1957 (D2b) je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou nižšou než 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave.
  Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ vydaného pred 1. 4. 1957 (D2a) alebo „Klasse 5“ vydaného po 31. 3. 1957 (D2b) je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave.
  Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu. |
| --- | --- |

3.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ vydaného pred 1. 4. 1957 (D2a) alebo „Klasse 4“ vydaného po 31. 3. 1957 (D2b) je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou nižšou než 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ vydaného pred 1. 4. 1957 (D2a) alebo „Klasse 5“ vydaného po 31. 3. 1957 (D2b) je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave.

Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu.

| 4. | Držiteľ preukazu „Klasse 2“, „Klasse 3“ alebo „Klasse 4“ vzor D2a, alebo „Klasse 2“, „Klasse 4“ alebo „Klasse 5“ vzor D2b, ktorý bol vydaný pred 1. 12. 1954, je oprávnený riadiť neobmedzenú kategóriu A len po výmene preukazu. Bez výmeny preukazu vzor oprávňuje držiteľa riadiť len kategóriu A 79 (≤ 250 cm3). |
| --- | --- |

4.

Držiteľ preukazu „Klasse 2“, „Klasse 3“ alebo „Klasse 4“ vzor D2a, alebo „Klasse 2“, „Klasse 4“ alebo „Klasse 5“ vzor D2b, ktorý bol vydaný pred 1. 12. 1954, je oprávnený riadiť neobmedzenú kategóriu A len po výmene preukazu. Bez výmeny preukazu vzor oprávňuje držiteľa riadiť len kategóriu A 79 (≤ 250 cm3).

| 5. | Bez výmeny vodičského preukazu platí nasledujúce:
  Ak bol preukaz „Klasse 1“ alebo „Klasse 4“ vydaný pred 1. 12. 1954, je držiteľ oprávnený riadiť len B 79 (≤ 700 cm3). V prípade, že bol preukaz „Klasse 1“ alebo „Klasse 4“ vydaný po tomto dátume a pred 1. 4. 1957 alebo preukaz „Klasse 2“ bol vydaný po 31. 3. 1957, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 250 cm3).
  V prípade výmeny dokumentu za nový preukaz dostane držiteľ vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B. |
| --- | --- |

5.

Bez výmeny vodičského preukazu platí nasledujúce:

Ak bol preukaz „Klasse 1“ alebo „Klasse 4“ vydaný pred 1. 12. 1954, je držiteľ oprávnený riadiť len B 79 (≤ 700 cm3). V prípade, že bol preukaz „Klasse 1“ alebo „Klasse 4“ vydaný po tomto dátume a pred 1. 4. 1957 alebo preukaz „Klasse 2“ bol vydaný po 31. 3. 1957, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 250 cm3).

V prípade výmeny dokumentu za nový preukaz dostane držiteľ vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B.

Vzor Nemecko 3 (D3)

Vydávaný v Nemeckej demokratickej republike od roku 1969 do 31. 5. 1982

Opis: Zošitový preukaz s 12 stranami, sivý obal.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru D3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| 1 | A |
| 2 | B (pozri: 4, 5, 6) |
| 3 | — (pozri: 6) |
| 4 | B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4, 6) |
| 5 | B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4, 6) |
| § 6 StVZO, § 85 StVZO | — (pozri: 6) |

Kategórie vzoru D3

Zodpovedajúce kategórie

1

A

2

B (pozri: 4, 5, 6)

3

— (pozri: 6)

4

B, BE, C1, C1E (pozri: 2, 3, 4, 6)

5

B, BE, C, CE (pozri: 1, 3, 4, 6)

§ 6 StVZO, § 85 StVZO

— (pozri: 6)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 5“ dovŕšil 50 rokov do 31. 12. 1999 vrátane, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.
  Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho nezačali platiť uvedené pravidlá). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 5“ dovŕšil 50 rokov do 31. 12. 1999 vrátane, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.

Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho nezačali platiť uvedené pravidlá).

| 2. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 4“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).
  Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa. |
| --- | --- |

2.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 4“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).

Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa.

| 3. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 4“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 5“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku právo riadiť autobusy bez cestujúcich je obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu. |
| --- | --- |

3.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 4“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 5“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku právo riadiť autobusy bez cestujúcich je obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu.

| 4. | Držiteľ preukazu „Klasse 2“, „Klasse 4“ alebo „Klasse 5“, ktorý bol vydaný pred 1. 12. 1954, je oprávnený riadiť neobmedzenú kategóriu A len po výmene preukazu. Bez výmeny preukazu vzor oprávňuje držiteľa riadiť len kategóriu A 79 (≤ 250 cm3). |
| --- | --- |

4.

Držiteľ preukazu „Klasse 2“, „Klasse 4“ alebo „Klasse 5“, ktorý bol vydaný pred 1. 12. 1954, je oprávnený riadiť neobmedzenú kategóriu A len po výmene preukazu. Bez výmeny preukazu vzor oprávňuje držiteľa riadiť len kategóriu A 79 (≤ 250 cm3).

| 5. | Bez výmeny vodičského preukazu platí nasledujúce:
  Ak bol preukaz „Klasse 1“ vydaný pred 1. 12. 1954, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 700 cm3). V prípade, že bol preukaz „Klasse 1“ vydaný po uvedenom dátume a pred 1. 4. 1957 alebo „Klasse 2“ bol vydaný po 1. 4. 1957, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 250 cm3).
  V prípade výmeny dokumentu za nový preukaz dostane držiteľ vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B. |
| --- | --- |

5.

Bez výmeny vodičského preukazu platí nasledujúce:

Ak bol preukaz „Klasse 1“ vydaný pred 1. 12. 1954, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 700 cm3). V prípade, že bol preukaz „Klasse 1“ vydaný po uvedenom dátume a pred 1. 4. 1957 alebo „Klasse 2“ bol vydaný po 1. 4. 1957, je držiteľ oprávnený riadiť len kategóriu B 79 (≤ 250 cm3).

V prípade výmeny dokumentu za nový preukaz dostane držiteľ vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B.

| 6. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“, „3“, „4“ alebo „5“ alebo podľa § 6 StVZO, alebo § 85 StVZO získal svoj preukaz pred 1. 4. 1980, je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1. V tomto prípade „Klasse 3“ nie je len vnútroštátnou kategóriou. |
| --- | --- |

6.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“, „3“, „4“ alebo „5“ alebo podľa § 6 StVZO, alebo § 85 StVZO získal svoj preukaz pred 1. 4. 1980, je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1. V tomto prípade „Klasse 3“ nie je len vnútroštátnou kategóriou.

Vzor Nemecko 4 (D4)

Vydávaný v Nemeckej demokratickej republike od 1. 6. 1982 do 2. 10. 1990

Opis: Vzor zo svetloružového papiera, štyri strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru D4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A1, A |
| B | B, BE, C1, (pozri: 2, 3) |
| C | B, BE, C1, C1E (pozri: 1, 3) |
| D | B, BE, C1, C1E (pozri: 1) |
| BE | B, BE, C1, C1E (pozri: 2) |
| CE | B, BE, C1, C1E, C, CE (pozri: 1) |
| DE | B, BE, C1, C1E, D, DE (pozri: 1) |

Kategórie vzoru D4

Zodpovedajúce kategórie

A

A1, A

B

B, BE, C1, (pozri: 2, 3)

C

B, BE, C1, C1E (pozri: 1, 3)

D

B, BE, C1, C1E (pozri: 1)

BE

B, BE, C1, C1E (pozri: 2)

CE

B, BE, C1, C1E, C, CE (pozri: 1)

DE

B, BE, C1, C1E, D, DE (pozri: 1)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse C“, „CE“, „D“ a „DE“ dovŕšil 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.
  Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse C“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse C“, „CE“, „D“ a „DE“ dovŕšil 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.

Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse C“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho začali platiť uvedené pravidlá).

| 2. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse B“ a „Klasse BE“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).
  Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa. |
| --- | --- |

2.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse B“ a „Klasse BE“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).

Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa.

| 3. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse B“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave.
  Držiteľ vodičského preukazu „Klasse C“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku právo riadiť autobusy bez cestujúcich je obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu. |
| --- | --- |

3.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse B“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse C“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave. Po výmene vzorov v Nemecku právo riadiť autobusy bez cestujúcich je obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu.

Vzor Nemecko 5 (D5)

Vydávaný v Spolkovej republike Nemecko od 1. 4. 1986 do 31. 12. 1998

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru D5 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| 1 | A1, A (pozri: 2) |
| 1a | A1, A |
| 1b | A1 |
| 2 | B, BE, C1, C1E, C, CE (pozri: 1, 3, 5) |
| 3 | B, BE, C1, C1E (pozri: 3, 4, 5) |
| (4) | — (pozri: 6) |
| (5) | — |

Kategórie vzoru D5

Zodpovedajúce kategórie

1

A1, A (pozri: 2)

1a

A1, A

1b

A1

2

B, BE, C1, C1E, C, CE (pozri: 1, 3, 5)

3

B, BE, C1, C1E (pozri: 3, 4, 5)

(4)

— (pozri: 6)

(5)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ dovŕšil 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.
  Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho nezačali platiť uvedené pravidlá). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ dovŕšil 50 rokov pred 31. 12. 1999, jeho oprávnenie prestalo platiť 31. 12. 2000. Ak držiteľ takéhoto preukazu vymenil svoj preukaz za nový vzor do 31. 12. 2000, platí obdobie platnosti a frekvencia lekárskych prehliadok určená pre nový vzor. Ak držiteľ dovŕši 50 rokov po 31. 12. 1999, musí si preukaz vymeniť za nový vzor v deň svojich 50. narodenín, a potom je obdobie platnosti preukazu päť rokov.

Ak si taký držiteľ preukazu zvolí za svoje zvyčajné bydlisko iný členský štát bez toho, aby rešpektoval vyššie uvedené pravidlá, jeho oprávnenie „Klasse 2“ sa neuzná (pokiaľ si svoje zvyčajné bydlisko nezmenil predtým, než pre neho nezačali platiť uvedené pravidlá).

| 2. | Ak bol preukaz „Klasse 1“ vzor D1 získaný pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu B 79 (≤ 700 cm3) bez výmeny preukazu. V prípade výmeny takého preukazu sa držiteľovi vydá vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B.
  Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5. |
| --- | --- |

2.

Ak bol preukaz „Klasse 1“ vzor D1 získaný pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu B 79 (≤ 700 cm3) bez výmeny preukazu. V prípade výmeny takého preukazu sa držiteľovi vydá vodičský preukaz neobmedzenej kategórie B.

Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5.

| 3. | Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ vzor D1 získaný pred 1. 12. 1954 (pred 1. 10. 1960 v Sársku), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategórie A 1 a A 79 (≤ 250 cm3). V oboch prípadoch je držiteľovi pri výmene preukazu udelený vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A. Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1.
  Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5. |
| --- | --- |

3.

Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ vzor D1 získaný pred 1. 12. 1954 (pred 1. 10. 1960 v Sársku), držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategórie A 1 a A 79 (≤ 250 cm3). V oboch prípadoch je držiteľovi pri výmene preukazu udelený vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A. Ak bol preukaz „Klasse 2“ alebo „Klasse 3“ získaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je navyše oprávnený riadiť kategóriu A1.

Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5.

| 4. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).
  Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa. |
| --- | --- |

4.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je tiež oprávnený riadiť nasledujúce vozidlo: CE 79 (> 12 t, ale maximálne celkovo trojnápravové).

Toto oprávnenie sa pri výmene uvedie v novom preukaze len na výslovnú žiadosť držiteľa.

| 5. | Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave bez toho, aby bol držiteľom preukazu vzoru D2. Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu. |
| --- | --- |

5.

Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 3“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich s maximálnou hmotnosťou do 7,5 t, a to aj v medzinárodnej doprave. Držiteľ vodičského preukazu „Klasse 2“ je oprávnený riadiť autobusy bez cestujúcich v medzinárodnej doprave bez toho, aby bol držiteľom preukazu vzoru D2. Po výmene vzorov v Nemecku je právo riadiť autobusy bez cestujúcich obmedzené na územie Nemecka s použitím vnútroštátneho kódu.

| 6. | Ak bolo oprávnenie „Klasse 4“ vzor D1 udelené pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), nejde o vnútroštátnu kategóriu, ale iba o oprávnenie riadiť nasledujúce kategórie: A 1, A 79 (≤ 250 cm3) a B 79 (≤ 700 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A a B. V prípade, že bol preukaz „Klasse 4“ vydaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je oprávnený riadiť kategóriu A 1.
  Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5. |
| --- | --- |

6.

Ak bolo oprávnenie „Klasse 4“ vzor D1 udelené pred 1. 12. 1954 (v Sársku pred 1. 10. 1960), nejde o vnútroštátnu kategóriu, ale iba o oprávnenie riadiť nasledujúce kategórie: A 1, A 79 (≤ 250 cm3) a B 79 (≤ 700 cm3). V oboch prípadoch sa držiteľovi pri výmene preukazu udelí vodičský preukaz neobmedzenej kategórie A a B. V prípade, že bol preukaz „Klasse 4“ vydaný po uvedených dátumoch, ale do 1. 4. 1980, držiteľ je oprávnený riadiť kategóriu A 1.

Toto platí pre vzor D5 len vtedy, keď bol vzor D1 vydaný tomu istému držiteľovi pred príslušnými dátumami a neskôr bol vymenený za vzor D5.

Vzor Nemecko 6 (D6)

Vydávaný v Nemecku od 1. 1. 1999

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

M, L a T.

VZORY VYDÁVANÉ V ESTÓNSKU

Vzor Estónsko 1 (EST1)

Vydávaný v Estónsku od 1. 11. 1994 do 30. 9. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru EST1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (R) | — |
| (T) | — |

Kategórie vzoru EST1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(R)

—

(T)

—

Doplňujúce informácie:

Od 1. 2. 1999 sú na prednej strane preukazu pod položkou 5 a na zadnej strane zobrazené (vo forme hologramu) slová „Eestii Riiklik Autoregistrikeskus“ (orgán, ktorý preukaz vydáva). Dátum vydania je uvedený pre každú kategóriu na zadnej strane. Číselné údaje vytlačené na preukaze sa zmenili 1. 10. 1999. Od 1. 2. 2001 sa vydávajú vnútroštátne kategórie R a T.

Slovo „ESMANE“ uprostred dolnej časti na prednej strane znamená, že držiteľ preukazu je vodič začiatočník; platnosť takého preukazu je obmedzená na 2 roky.

Vzor Estónsko 2 (EST2)

Vydávaný v Estónsku od 1. 10. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

R a T.

Doplňujúce informácie:

Slovo „ESMANE“ uprostred v dolnej časti na prednej strane znamená, že držiteľ preukazu je vodič začiatočník; platnosť takého preukazu je obmedzená na 2 roky.

VZORY VYDÁVANÉ V GRÉCKU

Vzor Grécko 1 (GR1)

Vydávaný v Grécku od 12. 1. 1987 do 31. 3. 1997

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií GR1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B Για επαγγελματική χρήση | B |
| Γ | C |
| Δ | D |
| BE | BE |
| ΓΕ | CE |
| ΔΕ | DE |

Vzory kategórií GR1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

B Για επαγγελματική χρήση

B

Γ

C

Δ

D

BE

BE

ΓΕ

CE

ΔΕ

DE

Vzor Grécko 2 (GR2)

Vydávaný v Grécku od 1. 4. 1997 do 30. 4. 2001

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií GR2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1/A1 | A1 |
| A/A | A |
| B1/B1 | B1 |
| B/B | B |
| C/Γ | C |
| D/Δ | D |
| BE/BE | BE |
| CE/Γ E | CE |
| DE/Δ E | DE |

Vzory kategórií GR2

Zodpovedajúce kategórie

A1/A1

A1

A/A

A

B1/B1

B1

B/B

B

C/Γ

C

D/Δ

D

BE/BE

BE

CE/Γ E

CE

DE/Δ E

DE

Vzor Grécko 3 (GR3)

Vydávaný v Grécku od 1. 5. 2001

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C, CE, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ V ŠPANIELSKU

Vzor Španielsko 1 (E1)

Vydávaný v Španielsku od 4. 3. 1984 do 26. 6. 1997

Opis: Preukaz z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií E1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A |
| B1 | B |
| B1E, B2E | BE |
| B2 | B (na účel výkonu povolania) |
| C1 | C1 (pozri: 1) |
| C1E, C2E | C1E (pozri: 1) |
| C2 | C, CE (pozri: 2) |
| D | D |
| DE | DE |

Vzory kategórií E1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A2

A

B1

B

B1E, B2E

BE

B2

B (na účel výkonu povolania)

C1

C1 (pozri: 1)

C1E, C2E

C1E (pozri: 1)

C2

C, CE (pozri: 2)

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak na strane 6 preukazu nie je uvedená najvyššia povolená hmotnosť 7 500 kg, tak kategória C1 zahŕňa oprávnenie na riadenie vozidiel kategórie C. Ak v preukaze nie je také obmedzenie uvedené a držiteľ je oprávnený riadiť vozidlá kategórie C1E alebo C2E, zahŕňajú tieto kategórie oprávnenie na riadenie vozidiel kategórie CE. |
| --- | --- |

1.

Ak na strane 6 preukazu nie je uvedená najvyššia povolená hmotnosť 7 500 kg, tak kategória C1 zahŕňa oprávnenie na riadenie vozidiel kategórie C. Ak v preukaze nie je také obmedzenie uvedené a držiteľ je oprávnený riadiť vozidlá kategórie C1E alebo C2E, zahŕňajú tieto kategórie oprávnenie na riadenie vozidiel kategórie CE.

| 2. | Držiteľ preukazu C2 je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie DE, ak je súčasne držiteľom preukazu D. |
| --- | --- |

2.

Držiteľ preukazu C2 je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie DE, ak je súčasne držiteľom preukazu D.

Vzor Španielsko 2 (E2)

Vydávaný v Španielsku od 27. 6. 1997 do 1. 11. 2004

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Vzor Španielsko 3 (E3)

Vydávaný v Španielsku od 2. 11. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

(btp).

VZORY VYDÁVANÉ VO FRANCÚZSKU

Vzor Francúzsko 1 (F1)

Vydávaný vo Francúzsku od roku 1954

Opis: Ružová karta s dvoma stranami a fotografiou na prednej strane.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| — | B (pozri: 1) |
| 1o Voitures affectés à des transports en commun | D |
| 2o véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg | C, CE |
| 3o Motocycles à deux roues | A |

Kategórie vzoru F1

Zodpovedajúce kategórie

—

B (pozri: 1)

1o Voitures affectés à des transports en commun

D

2o véhicules pesant en charge plus de 3 000 kg

C, CE

3o Motocycles à deux roues

A

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak na zadnej strane nie sú uvedené žiadne údaje, neplatí pre riadenie vozidiel kategórií 1o, 2o, 3o. Preto nie je v dokumente uvedené rovnocenné oprávnenie pre vozidlá kategórie B, ktorá nie je obsiahnutá v žiadnej z troch opísaných kategórií. V tabuľke je to znázornené čiarou: „–––“. |
| --- | --- |

1.

Ak na zadnej strane nie sú uvedené žiadne údaje, neplatí pre riadenie vozidiel kategórií 1o, 2o, 3o. Preto nie je v dokumente uvedené rovnocenné oprávnenie pre vozidlá kategórie B, ktorá nie je obsiahnutá v žiadnej z troch opísaných kategórií. V tabuľke je to znázornené čiarou: „–––“.

Vzor Francúzsko 2 (F2)

Vydávaný vo Francúzsku od roku 1954 do 20. 1. 1975

Opis: Preukaz z ružového papiera (značne väčší než vzory v prílohe I k smernici 91/439/EHS) so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE, D, DE (pozri: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| CE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE (pozri: 1) |
| FA1 | A1 + kód (10, 15, ...) |
| FA | A + kód (10, 15, ...) |
| FB | B + kód (10, 15, ...) |

Kategórie vzoru F2

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE, D, DE (pozri: 1)

BE

A1, B, BE

CE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE (pozri: 1)

FA1

A1 + kód (10, 15, ...)

FA

A + kód (10, 15, ...)

FB

B + kód (10, 15, ...)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo DE vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce kategórie: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo DE vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce kategórie: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Vzor Francúzsko 3 (F3)

Vydávaný vo Francúzsku od 20. 1. 1975 do 1. 3. 1980

Opis: Preukaz z ružového papiera (značne väčší než vzory v prílohe I k smernici 91/439/EHS) so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1) |
| BE | A1, B, BE |
| DE | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| FA1 | A1 + kód (10, 15, ...) |
| FA | A + kód (10, 15, ...) |
| FB | B + kód (10, 15, ...) |
| FBE | BE + kód (10, 15, ...) |

Kategórie vzoru F3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1)

BE

A1, B, BE

DE

A1, B, BE, C, CE, D, DE

FA1

A1 + kód (10, 15, ...)

FA

A + kód (10, 15, ...)

FB

B + kód (10, 15, ...)

FBE

BE + kód (10, 15, ...)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t (v období od 20. 1. 1975 do 31. 5. 1979), alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 7 t (v období od 1. 6. 1979 do 1. 3. 1980), je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t (v období od 20. 1. 1975 do 31. 5. 1979), alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 7 t (v období od 1. 6. 1979 do 1. 3. 1980), je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Vzor Francúzsko 4 (F4)

Vydávaný vo Francúzsku od 1. 3. 1980 do 1. 1. 1985

Opis: Preukaz z ružového papiera (značne väčší než vzory v prílohe I k smernici 91/439/EHS) so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1, B1 |
| A2 | A, B1 |
| A3 | A, B1 |
| A4 | B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| C1 | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |
| FA1 | A1, B1 + kód (10, 15, ...) |
| FA2 | A, B1 + kód (10, 15, ...) |
| FA3 | A, B1 + kód (10, 15, ...) |
| FA4 | B1 + kód (10, 15, ...) |
| FB | A1, B + kód (10, 15, ...) |

Kategórie vzoru F4

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1, B1

A2

A, B1

A3

A, B1

A4

B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

C1

A1, B, BE, C, CE, D, DE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

FA1

A1, B1 + kód (10, 15, ...)

FA2

A, B1 + kód (10, 15, ...)

FA3

A, B1 + kód (10, 15, ...)

FA4

B1 + kód (10, 15, ...)

FB

A1, B + kód (10, 15, ...)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 7 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 7 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Vzor Francúzsko 5 (F5)

Vydávaný vo Francúzsku od 1. 1. 1985 do 30. 6. 1990

Opis: Preukaz z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F5 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | A1, B, BE, C, CE, D, DE |
| C limité | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t) |
| CE | A1, B, BE, C, CE |
| D | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1) |
| DE | A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE |

Kategórie vzoru F5

Zodpovedajúce kategórie

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

A1, B, BE, C, CE, D, DE

C limité

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t)

CE

A1, B, BE, C, CE

D

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE (pozri: 1)

DE

A1, B, BE, C, CE 79 (≤ 12,5 t), D, DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg). |
| --- | --- |

1.

Ak držiteľ preukazu absolvoval praktickú skúšku pre kategóriu D alebo vo vozidle s hmotnosťou ≤ 3,5 t, je oprávnený riadiť len nasledujúce vozidlá: A1, B1, B, BE, D 79 (≤ 3 500 kg).

Vzor Francúzsko 6 (F6)

Vydávaný vo Francúzsku od 1. 7. 1990 do 15. 11. 1994

Opis: Preukaz z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F6 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Kategórie vzoru F6

Zodpovedajúce kategórie

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Vzor Francúzsko 7 (F7)

Vydávaný vo Francúzsku od 15. 11. 1994 do 28. 2. 1999

Opis: Preukaz z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru F7 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| AT | B1 |
| AL | A1, B1 |
| A | A, B1 |
| B | A1, B |
| BE | A1, B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Kategórie vzoru F7

Zodpovedajúce kategórie

AT

B1

AL

A1, B1

A

A, B1

B

A1, B

BE

A1, B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Vzor Francúzsko 8 (F8)

Vydávaný vo Francúzsku od 1. 3. 1999

Opis: Preukaz z ružového papiera podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C, CE, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ V ÍRSKU

Vzor Írsko 1 (IRL1)

Vydávaný v Írsku od 25. 6. 1992 do 16. 11. 1999

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií IRL 1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (M, W) | — |

Vzory kategórií IRL 1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(M, W)

—

Doplňujúce informácie:

Tento vzor bol vydaný v dvojjazyčnom znení, pričom írsky (gaelský) text má prednosť pred anglickým textom. Platnosť posledného preukazu tohto vzoru sa skončí 16. 11. 2009.

Vzor Írsko 2 (IRL2)

Vydávaný v Írsku približne od 17. 11. 1999

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Doplňujúce informácie:

Tento vzor bol vydaný v dvojjazyčnom znení, pričom írsky (gaelský) text má prednosť pred anglickým textom.

VZORY VYDÁVANÉ V TALIANSKU

Všeobecná poznámka: Pre všetky talianske vzory vodičských preukazov platí, že držiteľ vodičského preukazu musí okrem príslušného vzoru preukazu vlastniť Certificato di abilitazione professionale (osvedčenie o odbornej spôsobilosti), ak chce riadiť vozidlá kategórie D alebo D + E na účel výkonu povolania.

Vzor Taliansko 1 (I1)

Vydávaný v Taliansku od roku 1959 do roku 1989

Opis: Vzor z ružového a modrého papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií I1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | A, B (pozri: 1) |
| BE | A, B, BE (pozri: 1) |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE (pozri: 2) |
| (F) | — |

Vzory kategórií I1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

A, B (pozri: 1)

BE

A, B, BE (pozri: 1)

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE (pozri: 2)

(F)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Oprávnenie na riadenie motocyklov (kategória A) s preukazom B/BE bolo udeľované do 1. 1. 1986. |
| --- | --- |

1.

Oprávnenie na riadenie motocyklov (kategória A) s preukazom B/BE bolo udeľované do 1. 1. 1986.

| 2. | Vzory I1 až I6: Aby bol držiteľ preukazu oprávnený riadiť vozidlá kategórie D a DE na účel výkonu povolania, musí mať osvedčenie o odbornej spôsobilosti („Certificato di abilitazione professionale“). |
| --- | --- |

2.

Vzory I1 až I6: Aby bol držiteľ preukazu oprávnený riadiť vozidlá kategórie D a DE na účel výkonu povolania, musí mať osvedčenie o odbornej spôsobilosti („Certificato di abilitazione professionale“).

Vzor Taliansko 2 (I2)

Vydávaný v Taliansku od roku 1990 do roku 1995

Opis: Vzor z ružového a modrého papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií I2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Vzory kategórií I2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Vzor Taliansko 3 (I3)

Vydávaný v Taliansku od roku 1995 do roku 1996

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií I3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | B, BE |
| C | C |
| CE | C, CE |
| D | D |
| DE | D, DE |

Vzory kategórií I3

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

B, BE

C

C

CE

C, CE

D

D

DE

D, DE

Vzor Taliansko 4 (I4)

Vydávaný v Taliansku od roku 1996 do roku 1997

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzory kategórií I4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Vzory kategórií I4

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

Držitelia preukazu mladší než 21 rokov musia mať v každom prípade osvedčenie o odbornej spôsobilosti, aby mohli riadiť vozidlá kategórie C a CE.

Vzor Taliansko 5 (I5)

Vydávaný v Taliansku od roku 1997 do roku 1999

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Doplňujúce informácie:

Držitelia preukazu mladší než 21 rokov musia mať v každom prípade osvedčenie o odbornej spôsobilosti, aby mohli riadiť vozidlá kategórie C a CE.

Vzor Taliansko 6 (I6)

Vydaný v Taliansku od roku 1999

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C, CE, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ NA CYPRE

Vzor Cyprus 1 (CY1)

Vydávaný na Cypre od 20. 11. 1996 do 30. 4. 2004

Opis: Preukaz zo zeleného papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií CY1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| H (H) | A |
| Θ (I) | B1 |
| Δ (D) | B, BE |
| B (B) | C |
| IB (L) | CE |
| Γ (C) | D 79, DE 79 (< 23 sedadiel pre cestujúcich), D1, D1E |
| A (A) | D, DE |

Vzor kategórií CY1

Zodpovedajúce kategórie

H (H)

A

Θ (I)

B1

Δ (D)

B, BE

B (B)

C

IB (L)

CE

Γ (C)

D 79, DE 79 (< 23 sedadiel pre cestujúcich), D1, D1E

A (A)

D, DE

Vzor Cyprus 2 (CY2)

Vydávaný na Cypre od 1. 5. 2004

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

ΣΤ (F), H (H), Z (G), Θ (Ι), I (J), IA (K), IB (L).

VZORY VYDÁVANÉ V LOTYŠSKU

Vzor Lotyšsko 1 (LV1)

Vydávaný v Lotyšsku od 28. 9. 1993 do 30. 4. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií LV1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg) |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií LV1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A2

A (≤ 25 kW, ≤ 0,16 kW/kg)

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Vzor Lotyšsko 2 (LV2)

Vydávaný v Lotyšsku od 1. 5. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

TRAM, TROL, M, T.

VZORY VYDÁVANÉ V LITVE

Vzor Litva 1 (LT1)

Vydávaný v Litve do 1. 4. 2000

Opis: Žltý dvojstranný kartový vzor zatavený v plaste.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií LT1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií LT1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

Dátum skončenia platnosti nie je v tomto vzore zaznamenaný. Platnosť posledného preukazu tohto vzoru sa skončí 31. 12. 2005.

Vzor Litva 2 (LT2)

Vydávaný v Litve od 1. 4. 2000 do 31. 12. 2002

Opis: Žltý dvojstranný kartový vzor zatavený v plaste.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií LT2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií LT2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

Preukazy tohto vzoru sú platné do dátumu skončenia obdobia platnosti uvedeného v preukaze.

Vzor Litva 3 (LT3)

Vydávaný v Litve od 1. 1. 2003

Opis: Ružový plastový kartový vzor. Údaje (fotografia, kategórie a osobné údaje) sú vyznačené laserovým gravírovaním do polykarbónového povrchu.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií LT3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií LT3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

VZORY VYDÁVANÉ V LUXEMBURSKU

Vzor Luxembursko 1 (L1)

Vydávaný v Luxembursku do 31. 12. 1985

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru L1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | — |
| (A3) | — |
| B1/B2 | B (pozri: 1) |
| C1/C2 | C |
| CE2 | C, CE (pozri: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | — |

Kategórie vzoru L1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A

(A2)

—

(A3)

—

B1/B2

B (pozri: 1)

C1/C2

C

CE2

C, CE (pozri: 2)

D

D

(F1/2/3)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak bol vodičský preukaz kategórie B1/B2 vydaný pred 1. 7. 1977, držiteľ je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie A. |
| --- | --- |

1.

Ak bol vodičský preukaz kategórie B1/B2 vydaný pred 1. 7. 1977, držiteľ je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie A.

| 2. | Kategória E2 zahŕňa oprávnenie pre prívesy a návesy s maximálnou povolenou hmotnosťou nad 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategória E2 zahŕňa oprávnenie pre prívesy a návesy s maximálnou povolenou hmotnosťou nad 1 750 kg.

Vzor Luxembursko 2 (L2)

Vydávaný v Luxembursku do 31. 12. 1985

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru L2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A3) | — |
| B1/B2 | B (pozri: 1) |
| C1 + 2 | C |
| CE2 | C, CE (pozri: 2) |
| D | D |
| (F1/2/3) | — |

Kategórie vzoru L2

Zodpovedajúce kategórie

A1

A

(A3)

—

B1/B2

B (pozri: 1)

C1 + 2

C

CE2

C, CE (pozri: 2)

D

D

(F1/2/3)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Ak bol vodičský preukaz kategórie B1/B2 vydaný pred 1. 7. 1977, držiteľ je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie A. |
| --- | --- |

1.

Ak bol vodičský preukaz kategórie B1/B2 vydaný pred 1. 7. 1977, držiteľ je navyše oprávnený riadiť vozidlá kategórie A.

| 2. | Kategória E2 zahŕňa oprávnenie pre prívesy a návesy s maximálnou povolenou hmotnosťou nad 1 750 kg. |
| --- | --- |

2.

Kategória E2 zahŕňa oprávnenie pre prívesy a návesy s maximálnou povolenou hmotnosťou nad 1 750 kg.

Vzor Luxembursko 3 (L3)

Vydávaný v Luxembursku od 1. 1. 1986 do 30. 9. 1996

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru L3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A |
| (A2) | — |
| (A3) | — |
| B | B |
| BE1 | B |
| C | C |
| CE2 | CE |
| D | D |

Kategórie vzoru L3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A

(A2)

—

(A3)

—

B

B

BE1

B

C

C

CE2

CE

D

D

Vzor Luxembursko 4 (L4)

Vydávaný v Luxembursku od 1. 10. 1996

Opis: Vzor z ružového papiera podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ V MAĎARSKU

Vzor Maďarsko 1 (H1)

Vydávaný v Maďarsku od 1. 1. 1964 do 31. 12. 1981

Opis: Vzor z ružového papiera, poskladaný, so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií H1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (pozri: 1) |
| (F1, F2, F3, F4) | — |

Vzor kategórií H1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (pozri: 1)

(F1, F2, F3, F4)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Podkategória F5 oprávňuje na riadenie kĺbových autobusov. |
| --- | --- |

1.

Podkategória F5 oprávňuje na riadenie kĺbových autobusov.

Vzor Maďarsko 2 (H2)

Vydávaný v Maďarsku od 1. 1. 1982 do 31. 12. 2000

Opis: Vzor z ružového papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií H2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| F5 | D (pozri: 1) |
| (F1, F2, F3, F4) | — |

Vzor kategórií H2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

F5

D (pozri: 1)

(F1, F2, F3, F4)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Podkategória F5 oprávňuje na riadenie kĺbových autobusov. Táto podkategória bola zrušená 6. 8. 1990. |
| --- | --- |

1.

Podkategória F5 oprávňuje na riadenie kĺbových autobusov. Táto podkategória bola zrušená 6. 8. 1990.

Vzor Maďarsko 3 (H3)

Vydávaný v Maďarsku od 1. 1. 2001 do 4. 8. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor. Tento vzor sa uznáva ako vnútroštátny doklad totožnosti. Vydáva sa centrálne ako zabezpečený doklad kategórie „A“ vytvorený laserovým gravírovaním.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií H3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A72 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C74 | C1 |
| C76 | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D75 | D1 |
| D77 | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (K, T, M, TR, V) | — |

Vzor kategórií H3

Zodpovedajúce kategórie

A72

A1

A

A

B

B

BE

BE

C74

C1

C76

C1E

C

C

CE

CE

D75

D1

D77

D1E

D

D

DE

DE

(K, T, M, TR, V)

—

Doplňujúce informácie:

Podkategórie definované v smernici 91/439/EHS sa nevyskytujú samostatne, ale uvádzajú sa v kombinácii s hlavnými kategóriami na zadnej strane dokladu (bod 12) pomocou použitia harmonizovaných kódov Spoločenstva.

Vzor Maďarsko 4 (H4)

Vzor vydávaný v Maďarsku od 5. 8. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

K, T, M, TR a V.

Doplňujúce informácie:

Tento vzor je uznávaný ako vnútroštátny doklad totožnosti. Vydáva sa centrálne ako zabezpečený doklad kategórie „A“ vytvorený laserovým gravírovaním.

VZORY VYDÁVANÉ NA MALTE

Vzor Malta 1 (M1)

Vzory vydávané na Malte do 31. 12. 2000

Opis: Preukazy na poskladanom bielo-ružovom papieri so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií M1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| B1 | B (pozri: 1) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D79 (menej ako19 sedadiel pre cestujúcich) (pozri: 2) |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií M1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

B1

B (pozri: 1)

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D79 (menej ako19 sedadiel pre cestujúcich) (pozri: 2)

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Táto kategória oprávňuje na riadenie vozidiel taxi/vozidiel s vodičom s obmedzením na 8 sedadiel pre cestujúcich okrem sedadla vodiča. Táto kategória bola vydávaná do 31. 12. 2000. Od tohto dátumu sa kategória B1 vzťahuje na trojkolky a štvorkolky definované v smernici 91/439/EHS (pozri vzor M2). |
| --- | --- |

1.

Táto kategória oprávňuje na riadenie vozidiel taxi/vozidiel s vodičom s obmedzením na 8 sedadiel pre cestujúcich okrem sedadla vodiča. Táto kategória bola vydávaná do 31. 12. 2000. Od tohto dátumu sa kategória B1 vzťahuje na trojkolky a štvorkolky definované v smernici 91/439/EHS (pozri vzor M2).

| 2. | Kategória oprávnenia D1 (zavedená v roku 1998) sa vzťahuje na minibusy s 18 sedadlami okrem sedadla vodiča. V roku 2001 bola zmenená na vnútroštátnu kategóriu f. |
| --- | --- |

2.

Kategória oprávnenia D1 (zavedená v roku 1998) sa vzťahuje na minibusy s 18 sedadlami okrem sedadla vodiča. V roku 2001 bola zmenená na vnútroštátnu kategóriu f.

Vzor Malta 2 (M2)

Vzor vydávaný na Malte od 2. 1. 2001 do 30. 4. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor. Existuje aj papierový vzor preukazu (formát A 4), ktorý by mal mať vodič pri sebe spolu s vodičským preukazom.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií M2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg) |
| A+ | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| f | D 79 (menej ako19 sedadiel pre cestujúcich) (pozri: 1) |
| g | poľnohospodárske traktory |

Vzor kategórií M2

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A (≤ 25 kW, 0,16 kW/kg)

A+

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

f

D 79 (menej ako19 sedadiel pre cestujúcich) (pozri: 1)

g

poľnohospodárske traktory

Doplňujúce informácie:

| 1. | Kategória f oprávňuje na riadenie vozidiel používaných na prepravu osôb, ktoré majú viac než 16 sedadiel vrátane sedadla vodiča, ale najviac 19 sedadiel vrátane sedadla vodiča, a môžu ju získať iba vodiči, ktorí majú oprávnenie kategórie B.
  Boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:
  f a g. |
| --- | --- |

1.

Kategória f oprávňuje na riadenie vozidiel používaných na prepravu osôb, ktoré majú viac než 16 sedadiel vrátane sedadla vodiča, ale najviac 19 sedadiel vrátane sedadla vodiča, a môžu ju získať iba vodiči, ktorí majú oprávnenie kategórie B.

Boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

f a g.

Vzor Malta 3 (M3)

Vzor vydávaný na Malte od 2. 5. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

f a g.

VZORY VYDÁVANÉ V HOLANDSKU

Vzor Holandsko 1 (NL1)

Vydávaný v Holandsku od 1. 7. 1987 do 1. 6. 1996

Opis: Preukaz z ružového a sivého papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií NL1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií NL1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Vzor Holandsko 2 (NL2)

Vydávaný v Holandsku od 1. 6. 1996 do 30. 9. 2006

Opis: Preukaz z ružového papiera podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C, CE, D, DE.

Vzor Holandsko 3 (NL3)

Vydávaný v Holandsku od 1. 10. 2006

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

AM a T.

VZORY VYDÁVANÉ V RAKÚSKU

Vzor Rakúsko 1 (A1)

Vydávaný v Rakúsku od 21. 3. 1947 do 15. 5. 1952

Opis: Vzor zo sivohnedého papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií A1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| a | A1 |
| b | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d | C, CE |
| (e) | — |
| (f1) | — |
| (f2) | — |

Vzor kategórií A1

Zodpovedajúce kategórie

a

A1

b

A

c1

B

c2

B

d

C, CE

(e)

—

(f1)

—

(f2)

—

Vzor Rakúsko 2 (A2)

Vydávaný v Rakúsku od 16. 5. 1952 do 31. 12. 1955

Opis: Vzor zo sivohnedého papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií A2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A1 |
| B | A |
| c1 | B |
| c2 | B |
| d1 | C, CE |
| d2 | D, DE |
| (e) | — |
| (f1) | — |
| (f2) | — |

Vzor kategórií A2

Zodpovedajúce kategórie

A

A1

B

A

c1

B

c2

B

d1

C, CE

d2

D, DE

(e)

—

(f1)

—

(f2)

—

Vzor Rakúsko 3 (A3)

Vydávaný v Rakúsku od 1. 1. 1956 do 31. 10. 1997

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií A3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (pozri: 2) |
| (F) | — |
| (G) | — |
| (H) | — |

Vzor kategórií A3

Zodpovedajúce kategórie

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B

C

C

D

D

E

(pozri: 2)

(F)

—

(G)

—

(H)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Grafická úprava tohto vzoru môže byť rôzna. Počas obdobia vydávania tohto vzoru však nenastali žiadne podstatné zmeny, pokiaľ ide o obsah oprávnenia. |
| --- | --- |

1.

Grafická úprava tohto vzoru môže byť rôzna. Počas obdobia vydávania tohto vzoru však nenastali žiadne podstatné zmeny, pokiaľ ide o obsah oprávnenia.

| 2. | Kategórie BE, CE a DE v zmysle smernice 91/439/EHS neexistovali pred zavedením vzoru A4. Kategória E bola osobitnou kategóriou s neobmedzenou platnosťou. Vodičský preukaz tejto kategórie platil len v spojení s inou kategóriou takto: E + B: BE; E + C: CE, E + D: DE. Platnosť oprávnenia riadiť vozidlá kategórie E zodpovedá platnosti základného oprávnenia, napr. päť rokov pre D platí aj pre E + D. |
| --- | --- |

2.

Kategórie BE, CE a DE v zmysle smernice 91/439/EHS neexistovali pred zavedením vzoru A4. Kategória E bola osobitnou kategóriou s neobmedzenou platnosťou. Vodičský preukaz tejto kategórie platil len v spojení s inou kategóriou takto: E + B: BE; E + C: CE, E + D: DE. Platnosť oprávnenia riadiť vozidlá kategórie E zodpovedá platnosti základného oprávnenia, napr. päť rokov pre D platí aj pre E + D.

Vzor Rakúsko 4 (A4)

Vydávaný v Rakúsku od 1. 11. 1997 do 28. 2. 2006

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F.

Vzor Rakúsko 5 (A5)

Vydávaný v Rakúsku od 1. 3. 2006

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F.

VZORY VYDÁVANÉ V POĽSKU

Vzor Poľsko 1 (PL1)

Vydávané v Poľsku od 1. 1. 1984 do 30. 4. 1992

Opis: Vzor z ružového papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií PL1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií PL1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Vzor Poľsko 2 (PL2)

Vydávaný v Poľsku od 1. 5. 1992 do 30. 6. 1999

Opis: Vzor z ružového papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií PL2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií PL2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Vzor Poľsko 3 (PL3)

Vydávaný v Poľsku od 1. 7. 1999 do 30. 9. 2001

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií PL3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií PL3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Vzor Poľsko 4 (PL4)

Vydávaný v Poľsku od 1. 10. 2001 do 30. 4. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií PL4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií PL4

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Vzor Poľsko 5 (PL5)

Vydávaný v Poľsku od 1. 5. 2004

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ V PORTUGALSKU

Vzor Portugalsko 1 (P1)

Vydávaný v Portugalsku do 19. 2. 1990

Opis: Vzor z ružového papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií P1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| (A1) | — |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| BG/BEG | B/BE (pozri: 1) |
| C | C |
| CE | CE |
| CG/CEG | C/CE (pozri: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| DG/DEG | D/DE (pozri: 1) |
| (F) | — |

Vzor kategórií P1

Zodpovedajúce kategórie

(A1)

—

A

A

B

B

BE

BE

BG/BEG

B/BE (pozri: 1)

C

C

CE

CE

CG/CEG

C/CE (pozri: 1)

D

D

DE

DE

DG/DEG

D/DE (pozri: 1)

(F)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Kategória preukazu oprávňuje držiteľa na riadenie vozidiel na účel výkonu povolania. |
| --- | --- |

1.

Kategória preukazu oprávňuje držiteľa na riadenie vozidiel na účel výkonu povolania.

Vzor Portugalsko 2 (P2)

Vydávaný v Portugalsku od 19. 2. 1990 do 1. 7. 1994

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií P2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií P2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Vzor Portugalsko 3 (P3)

Vydávaný v Portugalsku od 1. 7. 1994 do 18. 10. 1998

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, B, BE, C, CE, D a DE.

Vzor Portugalsko 4 (P4)

Vydávaný v Portugalsku od 19. 10. 1998 do 31. 12. 1999

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C, CE, D a DE.

Vzor Portugalsko 5 (P5)

Vydávaný v Portugalsku od 1. 7. 1999 do 25. 5. 2005

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C, CE, D a DE.

Doplňujúce informácie:

Od 1. 7. do 31. 12. 1999 boli vydávané obidva vzory P4 a P5.

Vzor Portugalsko 6 (P6)

Vydávaný v Portugalsku od 25. 5. 2005

Opis: Ružový plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1 A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

VZORY VYDÁVANÉ V RUMUNSKU

Vzor Rumunsko 1 (RO1)

Vydávaný v Rumunsku od 29. 4. 1966 to 28. 6. 1984

Opis: Preukaz v knižnom formáte s jednou stranou vnútri. Ružový. Rozmery jednej strany: 74 × 105 mm.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií RO1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (pozri: 1) |

Vzor kategórií RO1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (pozri: 1)

| 1. | Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE.

Doplňujúce informácie:

Tento vzor už v Rumunsku neplatí, pretože v rokoch 1995 – 2001 bola stanovená povinná výmena všetkých preukazov. Preukazy sa však napriek tomu môžu vymeniť za nové vodičské preukazy vydané Rumunskom a ostatné členské štáty ich musia uznávať do 19. januára 2033.

Vzor Rumunsko 2 (RO2)

Vydávaný v Rumunsku od 1. 7. 1984 do 9. 4. 1990

Opis: Silný bankovkový papier (ružový) potlačený ochranným vzorom. Rozmery: 76 × 112 mm.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií RO2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (pozri: 1) |
| F | — |
| G | A1 |
| H | — |
| I | — |

Vzor kategórií RO2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (pozri: 1)

F

—

G

A1

H

—

I

—

| 1. | Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE.

Doplňujúce informácie:

Tento vzor už v Rumunsku neplatí, pretože v rokoch 1995 – 2001 bola stanovená povinná výmena všetkých preukazov.

Vzor Rumunsko 3 (RO3)

Vydávaný v Rumunsku od 9. 4. 1990 do 1. 12. 1995

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami. Rozmery jednej strany: 75 × 103 mm. Dve strany sú oddelené na záznamy o pravidelných lekárskych prehliadkach.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií RO3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| C | C |
| D | D |
| E | (E) (pozri: 1) |
| F | — |
| G | A1 |
| H | — |
| I | — |

Vzor kategórií RO3

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

C

C

D

D

E

(E) (pozri: 1)

F

—

G

A1

H

—

I

—

| 1. | Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE. |
| --- | --- |

1.

Kategória E bola osobitnou kategóriou a platila iba v kombinácii s inou kategóriou, a to takto: E + B = BE; E + C = CE, E + D = DE.

Doplňujúce informácie:

Tento vzor už v Rumunsku neplatí, pretože v rokoch 1995 – 2001 bola stanovená povinná výmena všetkých preukazov.

Vzor Rumunsko 4 (RO4)

Vydávaný v Rumunsku od 1. 12. 1995 do roku 2008

Opis: Vzor karty zatavený v plaste. Ružový.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií RO4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| Tb | — |
| Tr | — |
| Tv | — |

Vzor kategórií RO4

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

Tb

—

Tr

—

Tv

—

Doplňujúce informácie:

Preukazy tohto vzoru sú platné do dátumu skončenia obdobia platnosti uvedeného v preukaze (10 rokov).

Plastový kartový vzor sa postupne začal používať od 1. 12. 1995. Od 1. 12. 1995 do 31. 10. 1996 sa vydávali obidva vzory RO3 a RO4.

VZORY VYDÁVANÉ V SLOVINSKU

Vzor Slovinsko 1 (SLO1)

Vydávaný v Slovinsku od 15. 2. 1992 do 31. 12. 2004

Opis: Vzor z ružového papiera, poskladaný, so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií SLO1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A (pozri: 1) |
| B | B (pozri: 2) |
| C | B, C |
| D | B, C, D |
| E | C, CE (pozri: 3) |
| (F) | — |
| (G) | — |
| H | A1 79 (< 50 km/h) |

Vzor kategórií SLO1

Zodpovedajúce kategórie

A

A (pozri: 1)

B

B (pozri: 2)

C

B, C

D

B, C, D

E

C, CE (pozri: 3)

(F)

—

(G)

—

H

A1 79 (< 50 km/h)

Doplňujúce informácie:

| 1. | Na kategóriu A sa môžu vzťahovať nasledujúce obmedzenia (potvrdené v časti „Poznámky“):
  „A – LE DO 50 KM/H“ alebo „21800 A LE DO 50 KM/H“, alebo „A 79 (< 50 KM/H)“: obmedzenie iba na riadenie motocyklov A1 79 (< 50 km/h).
  „A – DO 125 CCM“ alebo „20500 A ≤ 125 CCM“, alebo „A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 kW“, alebo „20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 kW“, alebo „72. (A1)“: oprávňuje iba na riadenie motocyklov kategórie A1.
  „A ≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG“ alebo „20900 A ≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG“, alebo „A 209. (≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG)“: oprávňuje na riadenie motocyklov kategórie A s výkonom nepresahujúcim 25 kW a pomerom výkonu a hmotnosti nepresahujúcim 0,16 kW/kg.
  „A – DO 350 CCM“ alebo „20700 A ≤ 350 CCM“: oprávňuje na riadenie motocyklov kategórie A vo veku 20 rokov (a viac). |
| --- | --- |

1.

Na kategóriu A sa môžu vzťahovať nasledujúce obmedzenia (potvrdené v časti „Poznámky“):

„A – LE DO 50 KM/H“ alebo „21800 A LE DO 50 KM/H“, alebo „A 79 (< 50 KM/H)“: obmedzenie iba na riadenie motocyklov A1 79 (< 50 km/h).

„A – DO 125 CCM“ alebo „20500 A ≤ 125 CCM“, alebo „A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 kW“, alebo „20800 A ≤ 125 CCM IN ≤ 11 kW“, alebo „72. (A1)“: oprávňuje iba na riadenie motocyklov kategórie A1.

„A ≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG“ alebo „20900 A ≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG“, alebo „A 209. (≤ 25 kW ALI ≤ 0,16 kW/KG)“: oprávňuje na riadenie motocyklov kategórie A s výkonom nepresahujúcim 25 kW a pomerom výkonu a hmotnosti nepresahujúcim 0,16 kW/kg.

„A – DO 350 CCM“ alebo „20700 A ≤ 350 CCM“: oprávňuje na riadenie motocyklov kategórie A vo veku 20 rokov (a viac).

| 2. | Ak je v časti „Poznámky“ uvedené toto:
  „E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE“ alebo „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE“, alebo „E 206. LE Z VOZILI B KAT.“: držiteľ preukazu sa navyše oprávňuje na riadenie vozidiel kategórie BE. |
| --- | --- |

2.

Ak je v časti „Poznámky“ uvedené toto:

„E – LE Z VOZILI B KATEGORIJE“ alebo „20600 E LE Z VOZILI B KATEGORIJE“, alebo „E 206. LE Z VOZILI B KAT.“: držiteľ preukazu sa navyše oprávňuje na riadenie vozidiel kategórie BE.

| 3. | Držitelia preukazu kategórie E sú tiež oprávnení na riadenie vozidiel DE v prípade, že predtým získali oprávnenie kategórie D.
  Vzor sa môže vydávať v jednom z nasledujúce jazykov: slovinčina; slovinčina a taliančina (bilingválny); slovinčina a maďarčina (bilingválny). |
| --- | --- |

3.

Držitelia preukazu kategórie E sú tiež oprávnení na riadenie vozidiel DE v prípade, že predtým získali oprávnenie kategórie D.

Vzor sa môže vydávať v jednom z nasledujúce jazykov: slovinčina; slovinčina a taliančina (bilingválny); slovinčina a maďarčina (bilingválny).

Vzor Slovinsko 2 (SLO2)

Vydávaný v Slovinsku od 1. 1. 2005

Opis: Vzor podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A, A1, B, BE, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F, G a H.

VZORY VYDÁVANÉ V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

Vzor Slovenská republika 1 (SK1)

Vydávaný v Slovenskej republike od 1. 1. 1993 do 30. 4. 2004

Opis: Ružový zatavený kartový vzor pozostávajúci z dvoch strán.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií SK1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A 50 | — |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | B, C |
| CE | BE, CE |
| D | B, C, D |
| DE | BE, CE, DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií SK1

Zodpovedajúce kategórie

A 50

—

A

A

B

B

BE

BE

C

B, C

CE

BE, CE

D

B, C, D

DE

BE, CE, DE

(T)

—

Vzor Slovenská republika 2 (SK2)

Vydávaný v Slovenskej republike od 1. 5. 2004

Opis: Ružový plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS. Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

AM a T.

VZORY VYDÁVANÉ VO FÍNSKU

Vzor Fínsko 1 (FIN1)

Vydávaný vo Fínsku od 1. 7. 1972 do 30. 9. 1990

Opis: Vzor z ružového papiera, dve strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FIN1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | — |

Vzor kategórií FIN1

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

—

Vzor Fínsko 2 (FIN2)

Vydávaný vo Fínsku od 1. 10. 1990 do 30. 6. 1996

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FIN2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií FIN2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

—

Vzor Fínsko 3 (FIN3)

Vydávaný vo Fínsku od 1. 7. 1996 do 31. 12. 1997

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FIN3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií FIN3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(T)

—

Vzor Fínsko 4 (FIN4)

Vydávaný vo Fínsku od 1. 1. 1998

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

M (od 1. 1. 2000) a T.

Vzor Fínsko 5 (FIN5)

Vydávaný na ostrovoch Alandy od 1. 8. 1973 do 31. 5. 1992

Opis: Ružový plastový kartový preukaz potiahnutý obalom, dve strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FIN5 (Alandy) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| KT | A |
| (T) | — |

Vzor kategórií FIN5 (Alandy)

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

KT

A

(T)

—

Vzor Fínsko 6 (FIN6)

Vydávaný na ostrovoch Alandy od 1. 6. 1992 do 31. 12. 1997

Opis: Ružový plastový kartový vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FIN6 (Alandy) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| (T) | — |

Vzor kategórií FIN6 (Alandy)

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

(T)

—

Vzor Fínsko 7 (FIN7)

Vydávaný na ostrovoch Alandyod 1. 1. 1998

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

M (od 1. 6. 2004) a T.

VZORY VYDÁVANÉ VO ŠVÉDSKU

Vzor Švédsko 1 (S1)

Vydávaný vo Švédsku od 1. 10. 1988 do 30. 6. 1996

Opis: Ružový plastový kartový vzor (zmena grafickej úpravy 1. 1. 1993).

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií S1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A (pozri: 2) |
| B | B (pozri: 3) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií S1

Zodpovedajúce kategórie

A

A (pozri: 2)

B

B (pozri: 3)

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Platnosť posledného preukazu tohto vzoru sa skončila 30. 6. 2006. |
| --- | --- |

1.

Platnosť posledného preukazu tohto vzoru sa skončila 30. 6. 2006.

| 2. | Držitelia preukazu, ktorí získali oprávnenie kategórie A s obmedzením na ľahké motocykle pred 1. 7. 1996, môžu riadiť motorové vozidlá so zdvihovým objemom do 125 cm3
  bez obmedzenia výkonu (kW). Toto právo trvá až do skončenia platnosti vodičského preukazu. Pri vydaní nového vodičského preukazu po odobratí oprávnenia sa držiteľ oprávňuje iba na riadenie vozidiel kategórie A1 podľa smernice 91/439/EHS. Normálna výmena každých desať rokov nemá vplyv na dĺžku platnosti preukazu. |
| --- | --- |

2.

Držitelia preukazu, ktorí získali oprávnenie kategórie A s obmedzením na ľahké motocykle pred 1. 7. 1996, môžu riadiť motorové vozidlá so zdvihovým objemom do 125 cm3
  bez obmedzenia výkonu (kW). Toto právo trvá až do skončenia platnosti vodičského preukazu. Pri vydaní nového vodičského preukazu po odobratí oprávnenia sa držiteľ oprávňuje iba na riadenie vozidiel kategórie A1 podľa smernice 91/439/EHS. Normálna výmena každých desať rokov nemá vplyv na dĺžku platnosti preukazu.

| 3. | Držitelia preukazu, ktorí získali oprávnenie kategórie B pred 1. 7. 1996, môžu riadiť osobné automobily s maximálnou povolenou hmotnosťou do 3,5 t, pokiaľ je vozidlo registrované ako osobný automobil a nie ako ľahký nákladný automobil. Toto právo trvá až do skončenia platnosti vodičského preukazu. Pri vydaní nového vodičského preukazu po odobratí oprávnenia sa držiteľ oprávňuje iba na riadenie vozidiel kategórie B podľa smernice 91/439/EHS. Normálna výmena každých desať rokov nemá vplyv na dĺžku platnosti preukazu, čo znamená, že platnosť uvedeného oprávnenia pokračuje aj po takej výmene. |
| --- | --- |

3.

Držitelia preukazu, ktorí získali oprávnenie kategórie B pred 1. 7. 1996, môžu riadiť osobné automobily s maximálnou povolenou hmotnosťou do 3,5 t, pokiaľ je vozidlo registrované ako osobný automobil a nie ako ľahký nákladný automobil. Toto právo trvá až do skončenia platnosti vodičského preukazu. Pri vydaní nového vodičského preukazu po odobratí oprávnenia sa držiteľ oprávňuje iba na riadenie vozidiel kategórie B podľa smernice 91/439/EHS. Normálna výmena každých desať rokov nemá vplyv na dĺžku platnosti preukazu, čo znamená, že platnosť uvedeného oprávnenia pokračuje aj po takej výmene.

Vzor Švédsko 2 (S2)

Vydávaný vo Švédsku od 1. 7. 1996

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS (zmeny grafickej úpravy 1. 1. 1997 a 1. 6. 1999).

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C, CE, D a DE.

Vnútroštátna kategória „Taxi“ bola zrušená od 1. 10. 1998.

VZORY VYDÁVANÉ V SPOJENOM KRÁĽOVSTVE

Vzor Spojené kráľovstvo 1 (UK1)

Vydávaný vo Veľkej Británii od januára 1976 do januára 1986

Opis: Zelený poskladaný podlhovastý vzor.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK1(Veľká Británia) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (pozri: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (pozri: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | — |

Kategórie vzoru UK1(Veľká Británia)

Zodpovedajúce kategórie

A

B, BE, C1, C1E 79 (≤ 8,25 t) (pozri: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78, 79 (≤ 8,25 t) (pozri: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony. |
| --- | --- |

1.

Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony.

| 2. | Ako držiteľ vodičského preukazu kategórie A, ale vzťahuje sa iba na vozidlá s automatickou prevodovkou. |
| --- | --- |

2.

Ako držiteľ vodičského preukazu kategórie A, ale vzťahuje sa iba na vozidlá s automatickou prevodovkou.

Vzor Spojené kráľovstvo 2 (UK2)

Vydávaný vo Veľkej Británii od januára 1986 do júna 1990

Opis: Ružový vzor, poskladaný. Len časť z neho je skutočným vodičským preukazom, zvyšok je takzvaný pendant.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK2 (Veľká Británia) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | B, BE, C1, C1E (pozri: 1) |
| B | B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (pozri: 2) |
| C | B1 79 (≤ 425 kg) |
| D | A |
| (E, F, G, H, J, K, L, M, N) | — |

Kategórie vzoru UK2 (Veľká Británia)

Zodpovedajúce kategórie

A

B, BE, C1, C1E (pozri: 1)

B

B 78, BE 78, C1 78, C1E 78 (pozri: 2)

C

B1 79 (≤ 425 kg)

D

A

(E, F, G, H, J, K, L, M, N)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony. |
| --- | --- |

1.

Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony.

| 2. | Ako držiteľ vodičského preukazu kategórie A, ale vzťahuje sa iba na vozidlá s automatickou prevodovkou. |
| --- | --- |

2.

Ako držiteľ vodičského preukazu kategórie A, ale vzťahuje sa iba na vozidlá s automatickou prevodovkou.

Vzor Spojené kráľovstvo 3 (UK3)

Vydávaný vo Veľkej Británii od júna 1990 do decembra 1996

Opis: Ružový a zelený vzor, poskladaný. Len časť z neho je skutočným vodičským preukazom, zvyšok je takzvaný pendant.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK3 (Veľká Británia) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B, C1E (pozri: 1) |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | — |

Kategórie vzoru UK3 (Veľká Británia)

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B1

B1

B

B, C1E (pozri: 1)

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony. |
| --- | --- |

1.

Držitelia vodičského preukazu kategórie A sú oprávnení riadiť vozidlá kategórie D1 a D1E, nie však na účel prenájmu alebo za úhradu (nie na účel výkonu povolania, bez priamo alebo nepriamo platiacich cestujúcich), a vozidlá kategórie C1E za predpokladu, že celková hmotnosť prívesu a ťažného vozidla nepresiahne 8,25 tony.

Vzor Spojené kráľovstvo 4 (UK4)

Vydávaný vo Veľkej Británii od januára 1997 do marca 2000

Opis: Ružový a zelený vzor, poskladaný. Len časť z neho je skutočným vodičským preukazom, zvyšok je takzvaný pendant.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK4 (Veľká Británia) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, P) | — |

Kategórie vzoru UK4 (Veľká Británia)

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, P)

—

Doplňujúce informácie:

Obdobie vydávania vzorov 4 a 5 sa prekrýva.

Vzor Spojené kráľovstvo 5 (UK5)

Vydávaný vo Veľkej Británii od júla 1998 do 17. 6. 2007

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Takzvaný pendant, na ktorom sú záznamy o porušení pravidiel cestnej premávky, sa vydáva oddelene. Obdobie, počas ktorého bol tento vzor vydávaný, sa prekrýva s obdobím vydávania vzoru UK4 z dôvodu postupného zavádzania nového vzoru.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F, G, H, K a P.

Vzor Spojené kráľovstvo 6 (UK6)

Vydávaný vo Veľkej Británii od 18. 6. 2007

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Takzvaný pendant, na ktorom sú záznamy o porušení pravidiel cestnej premávky, sa vydáva oddelene.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F, G, H, K a P.

Vzor Spojené kráľovstvo 7 (UK7)

Vydávaný v Severnom Írsku od 1. 1. 1991 do 31. 12. 1996

Opis: Tento vzor sa skladá z papierového vodičského preukazu s dodatočným priestorom na poznámky a z fotografického plastového pendantu s údajmi o držiteľovi.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK7 (Severné Írsko) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | — |

Kategórie vzoru UK7 (Severné Írsko)

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

—

Doplňujúce informácie:

Platnosť posledného preukazu tohto vzoru sa skončila 31. 12. 2006.

Vzor Spojené kráľovstvo 8 (UK8)

Vydávaný v Severnom Írsku od 1. 1. 1997 do 31. 3. 1999

Opis: Tento vzor sa skladá z papierového vodičského preukazu s dodatočným priestorom na poznámky a z fotografického plastového pendantu s údajmi o držiteľovi.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK8 (Severné Írsko) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G, H, K, L, N, P) | — |

Kategórie vzoru UK8 (Severné Írsko)

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G, H, K, L, N, P)

—

Vzor Spojené kráľovstvo 9 (UK9)

Vydávaný v Severnom Írsku od 1. 4. 1999

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS a papierový pendant, na ktorom sú záznamy o porušení pravidiel cestnej premávky.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F, K, L, N a P.

Vzor Spojené kráľovstvo 10 (UK10)

Vydávaný na Gibraltári od 2. 12. 1990 do 15. 1. 1997

Opis: Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru UK10 (Gibraltár) | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) iba trojkolky |
| B | B, B1 (iba štvorkolky) |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | CE |
| D | D |
| DE | DE |
| E | BE, CE, DE |
| (F, G, H, I, J, K) | — |

Kategórie vzoru UK10 (Gibraltár)

Zodpovedajúce kategórie

A

A, B1 79 (≤ 400 kg) iba trojkolky

B

B, B1 (iba štvorkolky)

BE

BE

C

C

CE

CE

C1

CE

D

D

DE

DE

E

BE, CE, DE

(F, G, H, I, J, K)

—

Doplňujúce informácie:

Platnosť:

A, B, BE 70 rokov, > 70: 3 roky

C, C1, D, E 5 rokov

Vzor Spojené kráľovstvo 11 (UK11)

Vydávaný na Gibraltári od 16. 1. 1997 do 24. 8. 2006

Opis: Vzor z ružového papiera podľa prílohy I k smernici 91/439/EHS.

Boli zavedené nasledujúce harmonizované kategórie:

A1, A, B1, B, BE, C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D a DE.

Okrem toho boli zavedené nasledujúce vnútroštátne kategórie:

F, G, H, I, J, K.

Vzor Spojené kráľovstvo 12 (UK12)

Vydávaný na Gibraltári od 24. 8. 2006

Vzor z ružového papiera so šiestimi stranami vydávaný v súlade s prílohou I k smernici 91/439/EHS. Ako vzor UK11, ale predná strana obalu bola v dôsledku pristúpenia nových členských štátov zmenená a doplnená.

VZORY VYDÁVANÉ NA ISLANDE

Vzor Island 1 (ÍS1)

Vydávaný na Islande od 12. 4. 1960 do roku 1981

Opis: Zelený papier, zatavený v plaste s dvomi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií ÍS1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (pozri: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Vzor kategórií ÍS1

Zodpovedajúce kategórie

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(pozri: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam. |
| --- | --- |

1.

Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam.

Vzor Island 2 (ÍS2)

Vydávaný na Islande od roku 1981 do 1. 3. 1988

Opis: Ružový papier, zatavený v plaste s dvomi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií ÍS2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E, D1, D1E |
| C | (pozri: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Vzor kategórií ÍS2

Zodpovedajúce kategórie

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E, D1, D1E

C

(pozri: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam. |
| --- | --- |

1.

Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam.

Vzor Island 3 (ÍS3)

Vydávaný na Islande od 1. 3. 1988 do 31. 5. 1993

Opis: Ružový papier, zatavený v plaste s dvomi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií ÍS3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A, B1 79 (≤ 400 kg) |
| B | B, BE, C1, C1E |
| C | (pozri: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Vzor kategórií ÍS3

Zodpovedajúce kategórie

A

A, B1 79 (≤ 400 kg)

B

B, BE, C1, C1E

C

(pozri: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam. |
| --- | --- |

1.

Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam.

Vzor Island 4 (ÍS4)

Vydávaný na Islande od 1. 6. 1993 do 14. 8. 1997

Opis: Ružový papier, zatavený v plaste s dvomi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií ÍS4 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B, BE |
| C | (pozri: 1) |
| D | C, CE |
| E | D, DE |

Vzor kategórií ÍS4

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B, BE

C

(pozri: 1)

D

C, CE

E

D, DE

Doplňujúce informácie:

| 1. | Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam. |
| --- | --- |

1.

Oprávnenie riadiť vozidlá kategórie C sa týka len riadenia vozidiel kategórie B a/alebo E pri výkone povolania a z hľadiska smernice 91/439/EHS nemá význam.

Vzor Island 5 (ÍS5)

Vydávaný na Islande od 15. 8. 1997

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií ÍS5 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| C | C |
| CE | CE |
| D | D |
| DE | DE |

Vzor kategórií ÍS5

Zodpovedajúce kategórie

A

A

B

B

BE

BE

C

C

CE

CE

D

D

DE

DE

VZORY VYDÁVANÉ V LICHTENŠTAJNSKU

Vzor Lichtenštajnsko 1 (FL1)

Vydávaný v Lichtenštajnsku od roku 1978 do roku 1993

Opis: Vzor z modrého papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FL1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B (na účel výkonu povolania) |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | — |
| (C1E) | — |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | — |

Vzor kategórií FL1

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B (na účel výkonu povolania)

B

B

BE

BE

(C1)

—

(C1E)

—

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(F, G)

—

Vzor Lichtenštajnsko 2 (FL2)

Vydávaný v Lichtenštajnsku od roku 1993 do roku 2003

Opis: Vzor z modrého papiera so štyrmi stranami.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FL2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A2 | B1 79 (≤ 400 kg) |
| A | A |
| B | B |
| BE | BE |
| (C1) | — |
| (C1E) | — |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D2 | D1 (pozri: 1) |
| D2E | D1E (pozri: 1) |
| D | D |
| DE | DE |
| (F, G) | — |

Vzor kategórií FL2

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A2

B1 79 (≤ 400 kg)

A

A

B

B

BE

BE

(C1)

—

(C1E)

—

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D2

D1 (pozri: 1)

D2E

D1E (pozri: 1)

D

D

DE

DE

(F, G)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Držitelia vodičského preukazu kategórie D2 môžu riadiť vozidlá kategórie D1 len na iné účely, ako je výkon povolania. Držitelia vodičského preukazu kategórie D2E môžu riadiť vozidlá kategórie D1E len na iné účely, ako je výkon povolania. |
| --- | --- |

1.

Držitelia vodičského preukazu kategórie D2 môžu riadiť vozidlá kategórie D1 len na iné účely, ako je výkon povolania. Držitelia vodičského preukazu kategórie D2E môžu riadiť vozidlá kategórie D1E len na iné účely, ako je výkon povolania.

Vzor Lichtenštajnsko 3 (FL3)

Vydávaný v Lichtenštajnsku od apríla 2003

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií FL3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| F, G, M | — |

Vzor kategórií FL3

Zodpovedajúce kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

F, G, M

—

VZORY VYDÁVANÉ V NÓRSKU

Všeobecná poznámka pre všetky vzory: na všetkých nórskych vodičských preukazoch je predtlačený text v „bokmål“ alebo v „nynorsk“. Obe formy jazyka sú rovnocenné. Slová „førerkort“ a „Norge“ znamenajú, že text je vo forme „bokmål“; „førarkort“ a „Noreg“ znamenajú, že text je vo forme „nynorsk“.

Vzor Nórsko 1 (N1)

Vydávaný v Nórsku od 23. 4. 1967 do 31. 3. 1979

Opis: Vzor s tmavozeleným obalom, poskladaný vo formáte A7 šesť strán. Na prednej strane obalu je vytlačené slovo „Førerkort“ alebo „Førarkort“.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií N1 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| Trieda 1 | A1, B, BE |
| Trieda 2 | A1, B, BE |
| Trieda 3 | A |
| (Trieda 4) | — |

Vzor kategórií N1

Zodpovedajúce kategórie

Trieda 1

A1, B, BE

Trieda 2

A1, B, BE

Trieda 3

A

(Trieda 4)

—

Doplňujúce informácie:

Tento vzor platí do dosiahnutia veku 100 rokov držiteľa za predpokladu, že obdobie platnosti preukazu bolo desať rokov a preukaz bol platný 2. apríla 1982. Vnútroštátne právne predpisy vyžadujú od držiteľov, ktorí riadia vozidlo v cudzine, aby mali navyše overený preklad alebo medzinárodný vodičský preukaz v súlade s Viedenským dohovorom o premávke na cestách.

Vzor Nórsko 2 (N2)

Vydávaný v Nórsku od 1. 4. 1979 do 1. 3. 1989

Opis: Vzor z ružového papiera potiahnutého priehľadnou plastickou látkou, dve strany. Preukazy vydané po júli 1985 majú uvedený dátum prvého vydania preukazu držiteľovi („Første førerkort“).

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií N2 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel“ | A1 (pozri: 1) |
| B | B |
| BE | BE (pozri: 2) |
| C | C |
| CE | CE |
| D | C1, D (pozri: 3) |
| DE | C1E, DE (pozri: 3) |
| A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel“ | — |
| (T) | — |

Vzor kategórií N2

Zodpovedajúce kategórie

A

A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel“

A1 (pozri: 1)

B

B

BE

BE (pozri: 2)

C

C

CE

CE

D

C1, D (pozri: 3)

DE

C1E, DE (pozri: 3)

A + „Klasse A gjelder bare beltemotorsykkel“

—

(T)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | pečiatka s obmedzujúcim textom je na zadnej strane vodičského preukazu; |
| --- | --- |

1.

pečiatka s obmedzujúcim textom je na zadnej strane vodičského preukazu;

| 2. | držitelia vodičských preukazov kategórie BE vydaných do 1. apríla 1979 a potom vymenených za vzor N2 sú navyše oprávnení riadiť vozidlá kategórie A1; |
| --- | --- |

2.

držitelia vodičských preukazov kategórie BE vydaných do 1. apríla 1979 a potom vymenených za vzor N2 sú navyše oprávnení riadiť vozidlá kategórie A1;

| 3. | na zachovanie oprávnenia riadiť vozidlá kategórie C1 alebo C1E si musí držiteľ pri obnove svojho oprávnenia na riadenie vozidiel kategórie D alebo DE pred 1. 1. 2002 nechať vymeniť svoj preukaz za vzor N4. |
| --- | --- |

3.

na zachovanie oprávnenia riadiť vozidlá kategórie C1 alebo C1E si musí držiteľ pri obnove svojho oprávnenia na riadenie vozidiel kategórie D alebo DE pred 1. 1. 2002 nechať vymeniť svoj preukaz za vzor N4.

Vzor Nórsko 3 (N3)

Vydávaný v Nórsku od 1. 3. 1989 do 31. 12. 1997

Opis: Vzor zo svetloružového a sivého papiera potiahnutého priehľadnou plastickou látkou, dve strany.

Tabuľka rovnocennosti

| Vzor kategórií N3 | Zodpovedajúce kategórie |
| --- | --- |
| A | A |
| A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel“ | A1 (pozri: 1) |
| A1 | A1 |
| B | B (pozri: 2) |
| BE | BE (pozri: 3) |
| B1 | B1 |
| C | C |
| CE | CE |
| C1 | C1 (pozri: 4) |
| C1E | C1E (pozri: 4) |
| D | D |
| DE | C1E, DE (pozri: 5) |
| D1 | D1 (pozri: 6) |
| D1E | D1E (pozri: 6) |
| D2 | C1, D1 (pozri: 5) |
| D2E | C1E, D1E (pozri: 5) |
| (A + „Gjelder beltemotorsykkel“) | — |
| (S) | — |
| (T) | — |

Vzor kategórií N3

Zodpovedajúce kategórie

A

A

A + „Klasse A gjelder bare lett motorsykkel“

A1 (pozri: 1)

A1

A1

B

B (pozri: 2)

BE

BE (pozri: 3)

B1

B1

C

C

CE

CE

C1

C1 (pozri: 4)

C1E

C1E (pozri: 4)

D

D

DE

C1E, DE (pozri: 5)

D1

D1 (pozri: 6)

D1E

D1E (pozri: 6)

D2

C1, D1 (pozri: 5)

D2E

C1E, D1E (pozri: 5)

(A + „Gjelder beltemotorsykkel“)

—

(S)

—

(T)

—

Doplňujúce informácie:

| 1. | Pečiatka s obmedzujúcim textom je na zadnej strane vodičského preukazu. |
| --- | --- |

1.

Pečiatka s obmedzujúcim textom je na zadnej strane vodičského preukazu.

| 2. | Ak je na zadnej strane vodičského preukazu pečiatka s nasledujúcim oprávnením: „Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7 500 kg og høyst 8 passasjerplasser“ (platí pre automobily s najvyššou povolenou hmotnosťou nižšou ako 7 500 kilogramov a najviac ôsmimi sedadlami pre cestujúcich), je držiteľ dodatočne oprávnený riadiť vozidlá kategórie C1. Ak si chce toto oprávnenie zachovať, musí si svoj preukaz vymeniť za vzor N4 pred 1. januárom 2002. |
| --- | --- |

2.

Ak je na zadnej strane vodičského preukazu pečiatka s nasledujúcim oprávnením: „Gjelder også bil med tillatt totalvekt ikke over 7 500 kg og høyst 8 passasjerplasser“ (platí pre automobily s najvyššou povolenou hmotnosťou nižšou ako 7 500 kilogramov a najviac ôsmimi sedadlami pre cestujúcich), je držiteľ dodatočne oprávnený riadiť vozidlá kategórie C1. Ak si chce toto oprávnenie zachovať, musí si svoj preukaz vymeniť za vzor N4 pred 1. januárom 2002.

| 3. | Držitelia vodičských preukazov kategórie BE vydaných pred 30. 9. 1992 a následne vymenených za vzor N3 sú tiež oprávnení riadiť vozidlá kategórie A1; toto oprávnenie môže byť zachované, iba ak si jeho držiteľ vymení preukaz za vzor N4 pred 1. 1. 2002. |
| --- | --- |

3.

Držitelia vodičských preukazov kategórie BE vydaných pred 30. 9. 1992 a následne vymenených za vzor N3 sú tiež oprávnení riadiť vozidlá kategórie A1; toto oprávnenie môže byť zachované, iba ak si jeho držiteľ vymení preukaz za vzor N4 pred 1. 1. 2002.

| 4. | Kategórie C1 a C1E boli zavedené 1. januára 1997. |
| --- | --- |

4.

Kategórie C1 a C1E boli zavedené 1. januára 1997.

| 5. | Na zachovanie oprávnenia riadiť vozidlá kategórie C1 alebo C1E si musí držiteľ pri obnove svojho oprávnenia na riadenie vozidiel kategórie DE, D2 alebo D2E pred 1. 1. 2002 nechať vymeniť svoj preukaz za vzor N4. |
| --- | --- |

5.

Na zachovanie oprávnenia riadiť vozidlá kategórie C1 alebo C1E si musí držiteľ pri obnove svojho oprávnenia na riadenie vozidiel kategórie DE, D2 alebo D2E pred 1. 1. 2002 nechať vymeniť svoj preukaz za vzor N4.

| 6. | Kategórie D1 a D1E boli zavedené 1. januára 1997 a nahradili kategórie D2 a D2E. |
| --- | --- |

6.

Kategórie D1 a D1E boli zavedené 1. januára 1997 a nahradili kategórie D2 a D2E.

Vzor Nórsko 4 (N4)

Vydávaný v Nórsku od 1. 1. 1998

Opis: Plastový kartový vzor podľa prílohy Ia k smernici 91/439/EHS.

Tabuľka rovnocennosti

| Kategórie vzoru N4 | Príslušné kategórie |
| --- | --- |
| A1 | A1 |
| A | A |
| B1 | B1 |
| B | B |
| BE | BE |
| C1 | C1 |
| C1E | C1E |
| C | C |
| CE | CE |
| D1 | D1 |
| D1E | D1E |
| D | D |
| DE | DE |
| (S, T, M) | — |

Kategórie vzoru N4

Príslušné kategórie

A1

A1

A

A

B1

B1

B

B

BE

BE

C1

C1

C1E

C1E

C

C

CE

CE

D1

D1

D1E

D1E

D

D

DE

DE

(S, T, M)

—

---

PRÍLOHA II

TABUĽKA ZHODY

| Rozhodnutie 2000/275/ES | Toto rozhodnutie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | článok 2 |
| článok 3 ods. 1 | článok 3 ods. 1 |
| článok 3 ods. 2 | článok 3 ods. 3 |
| článok 3 ods. 3 | článok 3 ods. 2 |
| — | článok 3 ods. 4 |
| — | článok 4 |
| článok 4 | článok 5 |

Rozhodnutie 2000/275/ES

Toto rozhodnutie

článok 1

článok 1

článok 2

článok 2

článok 3 ods. 1

článok 3 ods. 1

článok 3 ods. 2

článok 3 ods. 3

článok 3 ods. 3

článok 3 ods. 2

—

článok 3 ods. 4

—

článok 4

článok 4

článok 5

---

10.10.2008

| 10.10.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 270/s3

---

POZNÁMKA PRE ČTATEĽAInštititúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---