# Euroopa Liidu L 22/26.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 22 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 22

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 43/2009, 16. jaanuar 2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 43/2009, 16. jaanuar 2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 22/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 43/2009,

16. jaanuar 2009,

millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide reguleerimise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks, (3) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks, (4) eriti selle artikleid 4 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, (5) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, (6) eriti selle artikleid 3 ja 5,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava, (7) eriti selle artikleid 6 ja 9,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse mitmeaastane kava seoses Šotimaast lääne poole jäävate räimevarudega ja nende varude püügiga, (8) eelkõige selle artiklit 4,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava (9), eelkõige selle artikleid 7, 8, 9 ja 12,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruannet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruannet.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud kogupüügimahu (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud kogupüügimahu (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.

| (3) | Lubatud kogupüügi ja kvootide tulemusliku reguleerimise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. |
| --- | --- |

(3)

Lubatud kogupüügi ja kvootide tulemusliku reguleerimise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.

| (4) | Kalavarude reguleerimise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine. |
| --- | --- |

(4)

Kalavarude reguleerimise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud olulised mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud olulised mõisted.

| (6) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, arvestades eriti komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (10) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (11) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (12) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (13) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (14) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1626/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (15) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (18) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (19) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (20) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (21) määrust (EÜ) nr 811/2004, nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (22) määrust (EÜ) nr 2166/2005, määrust (EÜ) nr 388/2006, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (23) määrust (EÜ) nr 509/2007, nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks, (24) määrust (EÜ) nr 676/2007, nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, (25) nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008, milles käsitletakse ühenduse kalalaevadele loa andmist püügiks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele, (26), nõukogu määrust (EÜ) nr 1300/2008, määrust (EÜ) nr 1342/2008 ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (27). |
| --- | --- |

(6)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, arvestades eriti komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (10) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (11) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (12) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (13) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (14) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1626/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (15) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (18) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (19) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (20) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (21) määrust (EÜ) nr 811/2004, nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (22) määrust (EÜ) nr 2166/2005, määrust (EÜ) nr 388/2006, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (23) määrust (EÜ) nr 509/2007, nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks, (24) määrust (EÜ) nr 676/2007, nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, (25) nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008, milles käsitletakse ühenduse kalalaevadele loa andmist püügiks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele, (26), nõukogu määrust (EÜ) nr 1300/2008, määrust (EÜ) nr 1342/2008 ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (27).

| (7) | Tuleks selgitada, et käesolevat määrust tuleks kohaldada juhul, kui mereorganisme, mis on püütud üksnes teadusuuringute eesmärgil toimunud kalastustegevuse käigus, müüakse, säilitatakse, esitletakse või pakutakse müügiks ükskõik millisel eesmärgil. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks selgitada, et käesolevat määrust tuleks kohaldada juhul, kui mereorganisme, mis on püütud üksnes teadusuuringute eesmärgil toimunud kalastustegevuse käigus, müüakse, säilitatakse, esitletakse või pakutakse müügiks ükskõik millisel eesmärgil.

| (8) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja ICES VIII püügipiirkonnas jätkata anšoovisepüügi suhtes püügi piirnormide reguleerimise süsteemi kohaldamist. Komisjon peaks kehtestama anšoovisepüügi piirnormid ICES VIII püügipiirkonnas 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete ja mitmeaastase majandamiskava raames aset leidvate läbirääkimiste alusel. |
| --- | --- |

(8)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja ICES VIII püügipiirkonnas jätkata anšoovisepüügi suhtes püügi piirnormide reguleerimise süsteemi kohaldamist. Komisjon peaks kehtestama anšoovisepüügi piirnormid ICES VIII püügipiirkonnas 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete ja mitmeaastase majandamiskava raames aset leidvate läbirääkimiste alusel.

| (9) | ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes säilitada tobiapüügi suhtes püügikoormuse reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. |
| --- | --- |

(9)

ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes säilitada tobiapüügi suhtes püügikoormuse reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata.

| (10) | Käesoleva määrusega tuleks ette näha ja jaotada mitu uut raide püügi võimalust VIId, IIIa, VIa-b, VIIa-c, e-k, VIII ja IX piirkonnas. Kehtestada tuleks nimetatud uute püügivõimaluste jaotamise meetod, arvestades samal ajal iga asjaomase liikmesriigi huve. Selleks näib olevat asjakohane võtta arvesse, kui palju iga asjaomane liikmesriik on nimetatud liike kõnealustes piirkondades viimasel ajal ja piisavalt esindusliku ajavahemiku jooksul lossinud. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega tuleks ette näha ja jaotada mitu uut raide püügi võimalust VIId, IIIa, VIa-b, VIIa-c, e-k, VIII ja IX piirkonnas. Kehtestada tuleks nimetatud uute püügivõimaluste jaotamise meetod, arvestades samal ajal iga asjaomase liikmesriigi huve. Selleks näib olevat asjakohane võtta arvesse, kui palju iga asjaomane liikmesriik on nimetatud liike kõnealustes piirkondades viimasel ajal ja piisavalt esindusliku ajavahemiku jooksul lossinud.

| (11) | ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügikoormust. |
| --- | --- |

(11)

ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügikoormust.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügi piirnormide ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud lubatud kogupüüki (TAC) märkimisväärselt ületav püügimaht ohustab kalapüügi jätkusuutlikkust. Seetõttu on asjakohane kehtestada lisatingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügi piirnormide ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud lubatud kogupüüki (TAC) märkimisväärselt ületav püügimaht ohustab kalapüügi jätkusuutlikkust. Seetõttu on asjakohane kehtestada lisatingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine.

| (13) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.

| (14) | Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, (28) Fääri saarte (29) ja Gröönimaaga (30). |
| --- | --- |

(14)

Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, (28) Fääri saarte (29) ja Gröönimaaga (30).

| (15) | Ühendus on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab ühendus Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva akti alusel Poola ühinemiskuupäevast alates kalandusalaseid lepinguid, mida nimetatud riik on varem sõlminud, nagu Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsioon. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud 2009. aastaks võtta vastu mitmeid meetmeid, sealhulgas kehtestada teatavate liikide suhtes püügi- ja/või püügikoormuse piirangud ning muud kaitse- ja kontrollieeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama. Kalavarude kaitse parandamise tõhusaks toetamiseks ja kuni võetakse vastu asjaomased nõukogu õigusaktid, millega rakendatakse neid meetmeid ühenduse õiguses, on vaja neid käsitleda kõnealuses määruses. |
| --- | --- |

(15)

Ühendus on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab ühendus Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva akti alusel Poola ühinemiskuupäevast alates kalandusalaseid lepinguid, mida nimetatud riik on varem sõlminud, nagu Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsioon. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud 2009. aastaks võtta vastu mitmeid meetmeid, sealhulgas kehtestada teatavate liikide suhtes püügi- ja/või püügikoormuse piirangud ning muud kaitse- ja kontrollieeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama. Kalavarude kaitse parandamise tõhusaks toetamiseks ja kuni võetakse vastu asjaomased nõukogu õigusaktid, millega rakendatakse neid meetmeid ühenduse õiguses, on vaja neid käsitleda kõnealuses määruses.

| (16) | Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2008. aasta aastakoosolekul vastu võtmata kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ning ehkki ühendus ei ole IATTC liige, on siiski vaja võtta meetmed IATTC jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästva majandamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2008. aasta aastakoosolekul vastu võtmata kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ning ehkki ühendus ei ole IATTC liige, on siiski vaja võtta meetmed IATTC jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästva majandamise tagamiseks.

| (17) | Oma 2006. aasta koosolekul võttis Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO) vastu püügi piirnormid veel kahe kalavaru suhtes ja kaitsemeetmed ohualtide mereökosüsteemide kaitseks, võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 61/105 säästva kalanduse kohta SEAFO konventsiooni piirkonnas. Nende meetmete suhtes leppis ühendus kokku nõukogult saadud läbirääkimisvolituste ning liikmesriikide ja aastakoosolekul viibinud sektori esindajatelt saadud panuse alusel. Need meetmed on ühendusele siduvad alates 2009. aastast. Need meetmed on vaja rakendada ühenduse õiguses. |
| --- | --- |

(17)

Oma 2006. aasta koosolekul võttis Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO) vastu püügi piirnormid veel kahe kalavaru suhtes ja kaitsemeetmed ohualtide mereökosüsteemide kaitseks, võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 61/105 säästva kalanduse kohta SEAFO konventsiooni piirkonnas. Nende meetmete suhtes leppis ühendus kokku nõukogult saadud läbirääkimisvolituste ning liikmesriikide ja aastakoosolekul viibinud sektori esindajatelt saadud panuse alusel. Need meetmed on ühendusele siduvad alates 2009. aastast. Need meetmed on vaja rakendada ühenduse õiguses.

| (18) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) loomise kolmandal rahvusvahelisel koosolekul 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjalähedase püügi reguleerimiseks Vaikse ookeani lõunaosas. Need meetmed on vaja rakendada ühenduse õiguses. |
| --- | --- |

(18)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) loomise kolmandal rahvusvahelisel koosolekul 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjalähedase püügi reguleerimiseks Vaikse ookeani lõunaosas. Need meetmed on vaja rakendada ühenduse õiguses.

| (19) | 2008. aasta jooksul võimaldati teatavatel tingimustel kasutada alternatiivset, kilovatt-päevade arvu ülemmääral põhinevat püügikoormuse reguleerimist, et hakata sellist süsteemi järkjärguliselt üldiselt rakendama. Tursavarude pikaajalise kavaga seotud püügikoormuse piiramise puhul tuleks 2009. aastal üldiselt üle minna kilovatt-päevadel põhinevale reguleerimisele, samas muude püügikoormuse süsteemide puhul tuleks säilitada 2009. aastal praegu kehtiv süsteem, sh võimalus jätta kilovatt-päevadel põhineva kava rakendamine asjaomase liikmesriigi otsustada. |
| --- | --- |

(19)

2008. aasta jooksul võimaldati teatavatel tingimustel kasutada alternatiivset, kilovatt-päevade arvu ülemmääral põhinevat püügikoormuse reguleerimist, et hakata sellist süsteemi järkjärguliselt üldiselt rakendama. Tursavarude pikaajalise kavaga seotud püügikoormuse piiramise puhul tuleks 2009. aastal üldiselt üle minna kilovatt-päevadel põhinevale reguleerimisele, samas muude püügikoormuse süsteemide puhul tuleks säilitada 2009. aastal praegu kehtiv süsteem, sh võimalus jätta kilovatt-päevadel põhineva kava rakendamine asjaomase liikmesriigi otsustada.

| (20) | Püügikoormuse reguleerimise järelevalve ja kontrolli tõhustamiseks on vaja säilitada teatavad ajutised sätted laevaseiresüsteemi (VMS) andmete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(20)

Püügikoormuse reguleerimise järelevalve ja kontrolli tõhustamiseks on vaja säilitada teatavad ajutised sätted laevaseiresüsteemi (VMS) andmete kasutamise kohta.

| (21) | Määruses (EÜ) nr 509/2007 sätestatud merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2. |
| --- | --- |

(21)

Määruses (EÜ) nr 509/2007 sätestatud merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2.

| (22) | Määruses (EÜ) nr 676/2007 sätestatud merilesta ja merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2. |
| --- | --- |

(22)

Määruses (EÜ) nr 676/2007 sätestatud merilesta ja merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2.

| (23) | Põhjamere „Skagerraki ja La Manche” i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneranniku vete tursavarude ning ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonna merluusivarude ja norra salehomaari varude lubatavat püügikoormust on vaja kohandada püügikoormuse reguleerimise kava raames. |
| --- | --- |

(23)

Põhjamere „Skagerraki ja La Manche” i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneranniku vete tursavarude ning ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonna merluusivarude ja norra salehomaari varude lubatavat püügikoormust on vaja kohandada püügikoormuse reguleerimise kava raames.

| (24) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2009. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(24)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2009. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi.

| (25) | Võttes arvesse täiendavaid teaduslikke nõuandeid ja nõupidamisi sidusrühmadega 2008. aastal, on asjakohane võtta lisaks sihtpüügi ja kaaspüügi piirangute kehtestamisele muid meetmeid, et kaitsta sinise molva kudekogumeid ICES VIa püügipiirkonnas |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse täiendavaid teaduslikke nõuandeid ja nõupidamisi sidusrühmadega 2008. aastal, on asjakohane võtta lisaks sihtpüügi ja kaaspüügi piirangute kehtestamisele muid meetmeid, et kaitsta sinise molva kudekogumeid ICES VIa püügipiirkonnas

| (26) | Teadusuuringud on näidanud, et püügitavad nakkevõrkude ja takervõrkudega püügil ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk VIII, IX, X ja XII püügipiirkonnas ohustavad tõsiselt süvamerekalade varusid. Kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kehtestada üleminekumeetmed, et kõnealune püük toimuks teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(26)

Teadusuuringud on näidanud, et püügitavad nakkevõrkude ja takervõrkudega püügil ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk VIII, IX, X ja XII püügipiirkonnas ohustavad tõsiselt süvamerekalade varusid. Kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kehtestada üleminekumeetmed, et kõnealune püük toimuks teatavatel tingimustel.

| (27) | Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahelise 10. detsembri 2008. aasta lõppotsuste protokolliga tuleks veetavate püüniste selektiivsuse parandamiseks võetavaid tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vähendada merlangi vette tagasi laskmist Põhjameres, katsetada 2009. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahelise 10. detsembri 2008. aasta lõppotsuste protokolliga tuleks veetavate püüniste selektiivsuse parandamiseks võetavaid tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vähendada merlangi vette tagasi laskmist Põhjameres, katsetada 2009. aasta esimesel poolel.

| (28) | Merluusi ja norra salehomaari varude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks ICES VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas lubada selektiivsete püügivahendite uusimate täiustuste kasutamist. |
| --- | --- |

(28)

Merluusi ja norra salehomaari varude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks ICES VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas lubada selektiivsete püügivahendite uusimate täiustuste kasutamist.

| (29) | Teatavates liikide kaitseks ettenähtud piirkondades, kus püük on keelatud, tuleks lubada püügivahendeid, mis ei püüa norra salehomaari. |
| --- | --- |

(29)

Teatavates liikide kaitseks ettenähtud piirkondades, kus püük on keelatud, tuleks lubada püügivahendeid, mis ei püüa norra salehomaari.

| (30) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt ei ole teatavad heeringa kudemiskohtade sulgemised vajalikud selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ICES VIa püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

(30)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt ei ole teatavad heeringa kudemiskohtade sulgemised vajalikud selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ICES VIa püügipiirkonnas.

| (31) | Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige tema noorisendite kaitsmiseks tuleb 2009. aastal jätta samaks Kesk-Atlandi idaosa kalanduskomisjoni (CECAF) piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98. |
| --- | --- |

(31)

Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige tema noorisendite kaitsmiseks tuleb 2009. aastal jätta samaks Kesk-Atlandi idaosa kalanduskomisjoni (CECAF) piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98.

| (32) | STECFi arvamust arvesse võttes tuleks lubada 2009. aastal kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc piirkonnas ja IVb piirkonna lõunaosas. |
| --- | --- |

(32)

STECFi arvamust arvesse võttes tuleks lubada 2009. aastal kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc piirkonnas ja IVb piirkonna lõunaosas.

| (33) | Selleks et tagada kolmandate riikide kalalaevade poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saagi õige arvestamine, tuleb säilitada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud järelevalve sätted. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et tagada kolmandate riikide kalalaevade poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saagi õige arvestamine, tuleb säilitada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud järelevalve sätted.

| (34) | Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvõimalus ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (31) kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009 ning jätta kehtima mõned kõnealuse määruse eeskirjad 2009. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jaotise artiklis 3, |
| --- | --- |

(34)

Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvõimalus ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (31) kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2009 ning jätta kehtima mõned kõnealuse määruse eeskirjad 2009. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jaotise artiklis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2009. aastaks ning lisatingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Lisaks määratakse kindlaks teatavad püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused 2010. aasta jaanuariks ning teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused kindlaks IE lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust

| a) | ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad”) ning |
| --- | --- |

a)

ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad”) ning

| b) | kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi „kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi „EÜ veed”). |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi „kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi „EÜ veed”).

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesoleva määruse sätteid, välja arvatud III lisa punkt 4.2 ning XI lisa joonealune märkus 1, kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel lipuliikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid läbi viiv liikmesriik teavitab komisjoni, liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ICESit ning STECFi kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| a) | „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus; |
| --- | --- |

a)

„lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

| b) | „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

b)

„kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| c) | „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

c)

„rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

| a) | ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91; |
| --- | --- |

a)

ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91;

| b) | „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

b)

„Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| c) | „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

c)

„Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| d) | „Cádizi laht” – ICES püügipiirkonna IXa ala, mis jääb 7o23′48′′ läänepikkusest ida poole; |
| --- | --- |

d)

„Cádizi laht” – ICES püügipiirkonna IXa ala, mis jääb 7o23′48′′ läänepikkusest ida poole;

| e) | GFCM (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) lepinguga hõlmatud piirkond, nagu on määratletud nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsuses 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga; (32) |
| --- | --- |

e)

GFCM (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) lepinguga hõlmatud piirkond, nagu on määratletud nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsuses 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga; (32)

| f) | CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades; (33) |
| --- | --- |

f)

CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades; (33)

| g) | „NEAFC konventsiooni piirkond” – nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsusele 81/608/EMÜ (Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta) (34) lisatud konventsiooni artiklis 1 määratletud piirkonna veed; |
| --- | --- |

g)

„NEAFC konventsiooni piirkond” – nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsusele 81/608/EMÜ (Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni kohta) (34) lisatud konventsiooni artiklis 1 määratletud piirkonna veed;

| h) | „NEAFC reguleeritav piirkond” – NEAFC konventsiooni piirkonna veed, mis ulatuvad kaugemale kui NEAFC osalisriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed; |
| --- | --- |

h)

„NEAFC reguleeritav piirkond” – NEAFC konventsiooni piirkonna veed, mis ulatuvad kaugemale kui NEAFC osalisriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed;

| i) | NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta; (35) |
| --- | --- |

i)

NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta; (35)

| j) | „NAFO reguleerimispiirkond” – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsiooni piirkonnast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

j)

„NAFO reguleerimispiirkond” – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsiooni piirkonnast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| k) | SEAFO (Kagu-Atlandi kalastusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 2002/738/EÜ Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise kohta; (36) |
| --- | --- |

k)

SEAFO (Kagu-Atlandi kalastusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 2002/738/EÜ Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise kohta; (36)

| l) | ICCAT (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsuses 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga; (37) |
| --- | --- |

l)

ICCAT (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsuses 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga; (37)

| m) | CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004; |
| --- | --- |

m)

CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004;

| n) | IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2006. aasta otsuses 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel; (38) |
| --- | --- |

n)

IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2006. aasta otsuses 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel; (38)

| o) | IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsuses 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga; (39) |
| --- | --- |

o)

IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsuses 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga; (39)

| p) | „Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) püügipiirkond” – ekvaatorist lõuna poole jääv avamerepiirkond, mis on CCAMLR piirkonnast põhja pool, nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsuses 2006/496/EÜ (Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta) (40) määratletud SIOFA piirkonnast ida pool ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool; |
| --- | --- |

p)

„Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) püügipiirkond” – ekvaatorist lõuna poole jääv avamerepiirkond, mis on CCAMLR piirkonnast põhja pool, nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsuses 2006/496/EÜ (Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta) (40) määratletud SIOFA piirkonnast ida pool ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

| q) | WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) piirkond – nagu on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga; (41) |
| --- | --- |

q)

WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) piirkond – nagu on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga; (41)

| r) | „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkond, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust. |
| --- | --- |

r)

„Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkond, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust.

II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Püügi piirnormid ja nende jaotamine

1.   Ühenduse laevade püügi piirnormid ühenduse vetes ja teatavates väljaspool ühendust asuvates vetes, kõnealuste piirnormide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on sätestatud I lisas.

2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvootide piires vastavalt artiklites 11, 20 ja 21 sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse kalastuspiirkonda.

3.   Komisjon kehtestab tobiapüügi piirnormid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes vastavalt IID lisa punktis 6 sätestatud korrale.

4.   Komisjon kehtestab ühenduse kasutuses olevaks moivapüügi püügi piirnormiks ICES V, XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes 7,7 % moiva lubatud kogupüügist niipea, kui lubatud kogupüük on kindlaks määratud.

5.   Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2009 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata tursiku püügi piirnormi ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, kilu püügi piirnormi ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, pidades silmas 2009. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid.

6.   Komisjon võib kehtestada anšoovisevaru püügi piirnormi ICES VIII püügipiirkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2009 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale ning pidades silmas 2009. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid.

7.   Lõike 5 kohasest norra tursiku varude läbivaatamisest tulenevalt võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata merlangipüügi piirnormi ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes ning kilttursa püügi piirnormi ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes ja ICES IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes, et võtta norra tursiku püügil arvesse tööstuslikku kaaspüüki.

Artikkel 6

Keelatud liigid

Ühenduse laevadel on kõigis ühenduse vetes ja väljaspool ühendust asuvates vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| — | hiidhai (Cetorhinus maximus), |
| --- | --- |

—

hiidhai (Cetorhinus maximus),

| — | mõrtsukhai (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).

Artikkel 7

Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1.   I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaseid, määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid või määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohaseid ümberjaotamisi; |
| --- | --- |

b)

määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaseid, määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 kohaseid või määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohaseid ümberjaotamisi;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

d)

koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;

| e) | vähendamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

vähendamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2.   Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 kohaldatakse kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2010. aastasse kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1.   Alates 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi järgmiselt:

| a) | IIA lisa kohaldatakse Kattegati, Skagerraki ja ICES IV, VIa, VIIa ja VIId püügipiirkonna ning ICES IIa ja Vb püügipiirkonna EÜ vete teatavate kalavarude majandamise suhtes; |
| --- | --- |

a)

IIA lisa kohaldatakse Kattegati, Skagerraki ja ICES IV, VIa, VIIa ja VIId püügipiirkonna ning ICES IIa ja Vb püügipiirkonna EÜ vete teatavate kalavarude majandamise suhtes;

| b) | IIB lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude majandamise suhtes ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonnas, välja arvatud Cádizi lahes; |
| --- | --- |

b)

IIB lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude majandamise suhtes ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonnas, välja arvatud Cádizi lahes;

| c) | IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe püügipiirkonnas merikeelevarude majandamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe püügipiirkonnas merikeelevarude majandamise suhtes;

| d) | IID lisa kohaldatakse ICES IIIa ja IV püügipiirkonna ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete tobiavarude majandamise suhtes. |
| --- | --- |

d)

IID lisa kohaldatakse ICES IIIa ja IV püügipiirkonna ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete tobiavarude majandamise suhtes.

2.   Ajavahemikul 1.– 31. jaanuar 2009 kohaldatakse lõikes 1 nimetatud varude suhtes jätkuvalt määruse (EÜ) nr 40/2008 IIA, IIB, IIC ja IID lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3.   Komisjon kehtestab tobiapüügi püügikoormuse 2009. aastaks ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes IID lisa punktides 4–5 sätestatud korras.

4.   Liikmesriigid tagavad, et 2009. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja/või mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2002 I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhjaatlandi hõbekala.

Artikkel 9

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1.   Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

| b) | saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud. |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud.

2.   Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:

| a) | muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel, et






  i) | neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt ning |
| --- | --- | --- |

a)

muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel, et

i)

neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt ning

| ii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel |
| --- | --- |

ii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel

või

| b) | makrell, tingimusel et






  i) | makrelli püütakse segamini stauriidi või sardiiniga; |
| --- | --- | --- |

b)

makrell, tingimusel et

i)

makrelli püütakse segamini stauriidi või sardiiniga;

| ii) | makrelli mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja |
| --- | --- |

ii)

makrelli mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja

| iii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel. |
| --- | --- |

iii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel.

3.   Kõik lossimised, välja arvatud lõike 2 kohane püük, arvatakse kvoodist või, kui ühenduse osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha.

4.   Kaaspüügi määr ja kõrvaldamine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitega 4 ja 11 ettenähtud korras.

Artikkel 10

Sortimata lossimised ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes

1.   Määruse (EÜ) nr 1434/98 (heeringa pardal hoidmise keelustamise kohta teatavatel tingimustel) artikli 2 lõiget 1 ei kohaldata ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud heeringa suhtes.

2.   Kui liikmesriigi heeringapüügi piirnormid ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, kes tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.

4.   ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud, sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 3 osutatud proovivõtusüsteem.

Artikkel 11

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest.

Artikkel 12

Võrgusilma suuruse ja võrguniidi jämeduse määramine

Võrgusilma suurus ja võrguniidi jämedus määratakse kindlaks komisjoni 10. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 517/2003 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks) (42) kohaselt, kui ühenduse inspektorid, komisjoni inspektorid ja riiklikud inspektorid kontrollivad ühenduse laevu.

Artikkel 13

Tehnilised ja kontrollialased üleminekumeetmed

Ühenduse laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollialased üleminekumeetmed on sätestatud III lisas.

III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 14

Loa andmine

Venezuela või Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud püügi piirnormide alusel ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ja käesoleva määruse artiklitega 15–18 ja 22–27 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 15

Keelatud liigid

Kolmandate riikide kalalaevadel on kõigis ühenduse vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| — | hiidhai (Cetorhinus maximus), |
| --- | --- |

—

hiidhai (Cetorhinus maximus),

| — | mõrtsukhai (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).

Artikkel 16

Geograafilised piirangud

1.   Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest ICES IV piirkonnas, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43o00′N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 osutatud piirkonnas.

2.   Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest.

3.   Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 17

Läbisõit ühenduse vetest

Ühenduse vetest läbisõitvad kolmanda riigi kalalaevad peavad paigutama oma võrgud järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis:

| a) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta; |
| --- | --- |

a)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta;

| b) | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

b)

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

Artikkel 18

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalaliike, millele on kehtestatud püügi piirnormid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 19

Tehnilised ja kontrollialased üleminekumeetmed

Kolmanda riigi laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollialased üleminekumeetmed on sätestatud III lisas.

IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGILOAD

Artikkel 20

Kalapüügiload ja seonduvad tingimused

1.   Järgmised ühenduse laevad, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes, vabastatakse määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 3 sätestatud kohustusest omada kalapüügiluba:

| a) | laevad kogumahutavusega kuni 200 GT (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

a)

laevad kogumahutavusega kuni 200 GT (kaasa arvatud);

| b) | laevad, mis püüavad inimtoiduks muid kalaliike kui makrell või |
| --- | --- |

b)

laevad, mis püüavad inimtoiduks muid kalaliike kui makrell või

| c) | Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega. |
| --- | --- |

c)

Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega.

2.   Kolmanda riigi vetes kalastavatele ühenduse laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv ja seonduvad tingimused on sätestatud IV lisa I osas.

3.   Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile (vahetusleping) IV lisa I osas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. IV lisa I osas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

4.   Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid tingimusi.

Artikkel 21

Fääri saared

Ühenduse laevad, millel on püügiluba ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte ametiasutustele.

V PEATÜKK

KOLMANDATE RIIKIDE KALALAEVADE KALAPÜÜGILOAD

Artikkel 22

Kohustus omada kalapüügiluba

1.   Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatakse määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 18 sätestatud kohustusest omada kalapüügiluba, kui nad kalastavad ühenduse vetes.

2.   Kalapüügiluba, mis on välja antud ühenduse vetes kalastavale kolmanda riigi laevale, peab olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud kalalaevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

Artikkel 23

Kalapüügiloa taotlemine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 19 lõike 2 kohaldamist, peab kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatava kalapüügiloa taotlus sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | laeva nimi, |
| --- | --- |

a)

laeva nimi,

| b) | registrinumber, |
| --- | --- |

b)

registrinumber,

| c) | pardatähis (tähed ja numbrid), |
| --- | --- |

c)

pardatähis (tähed ja numbrid),

| d) | registreerimissadam, |
| --- | --- |

d)

registreerimissadam,

| e) | omaniku või prahtija nimi ja aadress, |
| --- | --- |

e)

omaniku või prahtija nimi ja aadress,

| f) | kogumahutavus ja -pikkus, |
| --- | --- |

f)

kogumahutavus ja -pikkus,

| g) | mootori võimsus, |
| --- | --- |

g)

mootori võimsus,

| h) | kutsungsignaal ja raadiosagedus, |
| --- | --- |

h)

kutsungsignaal ja raadiosagedus,

| i) | kavandatav püügiviis, |
| --- | --- |

i)

kavandatav püügiviis,

| j) | kavandatav püügipiirkond, |
| --- | --- |

j)

kavandatav püügipiirkond,

| k) | liigid, mida kavatsetakse püüda, |
| --- | --- |

k)

liigid, mida kavatsetakse püüda,

| l) | ajavahemik, milleks püügiluba taotletakse. |
| --- | --- |

l)

ajavahemik, milleks püügiluba taotletakse.

Artikkel 24

Kalapüügilubade arv

Ühenduse vetes kalastavatele kolmanda riigi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv ja seonduvad tingimused sätestatakse IV lisa II osas.

Artikkel 25

Tühistamine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatüki kohaldamist, võib kalapüügilube tühistada uute püügilubade väljaandmiseks. Selline tühistamine jõustub komisjoni poolt uute püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

Artikkel 26

Kalapüügiloa omaniku kohustused

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 23 lõike 1 kohase andmete edastamise nõudele vastavusele peavad kolmanda riigi kalalaevad pidama püügipäevikut, millesse kantakse I lisa V osas sätestatud andmed.

2.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 23 kohaselt edastab kolmanda riigi kalalaev komisjonile teabe, mis on sätestatud VI lisas, vastavalt samas lisas sätestatud eeskirjadele.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata Norra lipu all sõitvate laevade suhtes, mis kalastavad ICES IIIa püügipiirkonnas.

Artikkel 27

Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükis sätestatud tingimustele on püügilubade andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes seotud asjaomase kolmanda riigi laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 23 sätestatud andmete edastamise nõuete täitmisele peavad Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad kolmanda riigi kalalaevad pidama V lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Komisjoni taotluse korral saadetakse püügiandmed Prantsusmaa ametiasutuste kaudu komisjonile.

VI PEATÜKK

GFCM PIIRKONNAS KALASTAMIST KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Kaitsemeetmed

Artikkel 28

Püügikeelu kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele

1.   Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus), eriti selle liigi noorkalade kaitseks keelatakse peibutuspüügivahenditega püük 1. jaanuarist kuni 14. augustini 2009 Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud ala kõigis geograafilistes allpiirkondades vastavalt VII lisale.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi kalastuspäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega kalastavate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Liikmesriigid, kes soovivad sellist ülekandmist kasutada, esitavad enne 1. jaanuari 2010 komisjonile taotluse, et saada teatav arv lisapäevi, millal kalalaeval on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli peibutuspüügivahenditega keeluperioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2010. Kõnealusele taotlusele lisatakse järgmine teave:

| a) | aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, lisades ka taotlust kinnitavad andmed ilmastikuolude kohta, |
| --- | --- |

a)

aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, lisades ka taotlust kinnitavad andmed ilmastikuolude kohta,

| b) | laeva nimi, |
| --- | --- |

b)

laeva nimi,

| c) | registrinumber, |
| --- | --- |

c)

registrinumber,

| d) | pardatähised komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (43) I lisa määratluse kohaselt. |
| --- | --- |

d)

pardatähised komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (43) I lisa määratluse kohaselt.

Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.

3.   Liikmesriigid saadavad komisjonile enne 1. novembrit 2009 aruande lõikes 2 osutatud meetmete rakendamise kohta 2008. aastal.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma lipu all sõitvate kalalaevade poolt 2009. aastal kõigis GFCM lepinguga hõlmatud piirkondades, mis on sätestatud VII lisas, lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse15. jaanuariks 2010.

Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.

Artikkel 29

Püügipiirangutega piirkondade kehtestamine süvamere tundlike elupaikade kaitseks

1.   Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud aladel:

| a) | süvamerepüügi piirangutega piirkond – Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff:






  — | 39o 27.72' N, 18o 10.74' E |
| --- | --- | --- |

a)

süvamerepüügi piirangutega piirkond – Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff:

—

39o 27.72' N, 18o 10.74' E

| — | 39o 27.80' N, 18o 26.68' E |
| --- | --- |

—

39o 27.80' N, 18o 26.68' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 32.58' E |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 32.58' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 04.28' E; |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 04.28' E;

| b) | süvamerepüügi piirangutega piirkond – Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad:






  — | 31o 30.00' N, 33o 10.00' E |
| --- | --- | --- |

b)

süvamerepüügi piirangutega piirkond – Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad:

—

31o 30.00' N, 33o 10.00' E

| — | 31o 30.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

31o 30.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 33o 10.00' E; |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 33o 10.00' E;

| c) | süvamerepüügi piirangutega piirkond – Eratosthenese veealune mägi:






  — | 33o 00.00' N, 32o 00.00' E |
| --- | --- | --- |

c)

süvamerepüügi piirangutega piirkond – Eratosthenese veealune mägi:

—

33o 00.00' N, 32o 00.00' E

| — | 33o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

33o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 32o 00.00' E. |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 32o 00.00' E.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed süvamere tundlike elupaikade kaitseks lõikes 1 viidatud piirkondades ja tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud muu tegevuse kui kalapüügi eest, mis ohustaks nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.

Artikkel 30

Traalnooda vähim silmasuurus teatava kohaliku kalapüügi ja põhjalähedaste kalade hooajalise traalpüügi puhul Vahemeres

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 8 lõike 1 punktist h ja artikli 9 lõike 3 punktist 2 võivad liikmesriigid jätkata oma riigi lipu all sõitvatele laevadele lubade andmist kasutada noodapära rombikujulise võrgusilma suurusega alla 40 mm teatava kohaliku kalapüügi ja põhjalähedaste kalade hooajalise traalpüügi puhul, mille käigus püütakse kolmandate riikidega jagamata kalavarusid.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üksnes lubatud püügitegevuste suhtes kooskõlas liikmesriigis 1. jaanuaril 2007 kehtivate riiklike õigusaktidega ning see ei hõlma edaspidist püügikoormuse suurendamist võrreldes 2006. aastal kehtinud koormusega.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. jaanuariks 2009 tavapärase andmeedastussüsteemi abil nimekirja laevadest, millele on antud lõike 1 kohane kalapüügiluba.

4.   Püügiloaga laevade nimekiri sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva nimi, |
| --- | --- |

a)

laeva nimi,

| b) | laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele, |
| --- | --- |

b)

laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele,

| c) | iga laeva lubatud püük(püügid), mille kohta on märgitud sihtliik(-liigid), püügipiirkond vastavalt VII lisale ja kasutatavate püügivahendite silmasuuruse tehnilised näitajad, |
| --- | --- |

c)

iga laeva lubatud püük(püügid), mille kohta on märgitud sihtliik(-liigid), püügipiirkond vastavalt VII lisale ja kasutatavate püügivahendite silmasuuruse tehnilised näitajad,

| d) | lubatud püügiaeg. |
| --- | --- |

d)

lubatud püügiaeg.

5.   Kui lõikes 4 osutatud püügiloaga laevade nimekiri ei ole muutunud võrreldes 2008. aastal edastatud nimekirjaga, teatavad liikmesriigid komisjonile 15. jaanuariks 2009, et muudatusi ei ole tehtud.

6.   Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretariaadile.

2 OSA

statistiliste maatrikside andmete teatamine

Artikkel 31

Andmete edastamine

1.   Liikmesriigid edastavad 30. juuniks 2009 GFCMi täitevsekretärile GFCM statistilise maatriksi ülesande 1.1 ja 1.2 andmed vastavalt X lisale.

2.   Liikmesriigid edastavad 30. juuniks 2009 GFCMi täitevsekretärile nii palju kui võimalik GFCM statistilise maatriksi ülesande 1.3, 1.4 ja 1.5 andmeid vastavalt X lisale.

3.   Liikmesriigid kasutavad lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete edastamiseks GFCM andmesisestuse süsteemi, mis on kättesaadav GFCMi veebisaidil (44).

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile andmetest, mis nad käesolevat artikli alusel edastasid.

VII PEATÜKK

NAFO REGULEERIMISPIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 32

Püügiaruanded

1.   Määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laeva kapten saadab oma lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele elektrooniliselt püügiaruande, märkides oma laeva püütud süvalesta koguse, sealhulgas aruande nullpüügi kohta.

2.   Lõikega 1 ettenähtud aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt kümnenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist NAFO reguleerimispiirkonda või pärast püügireisi algust. Kõnealune aruanne edastatakse iga viie päeva tagant. Kui lõike 1 kohaselt teatatud süvalestapüügiga on ammendatud 75 % lipuliikmesriigile määratud kvoodist, edastab kapten aruandeid kolme päeva tagant.

3.   Liikmesriigid edastavad aruanded kohe pärast kättesaamist komisjonile. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 33

Täiendavad kontrollimeetmed

1.   Määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laevad võivad siseneda NAFO reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks ainult juhul, kui neil on pardal alla 50 tonni ükskõik mis liiki püütud saak või kui sisenemine on lubatud käesoleva artikli lõigete 2, 3 või 4 kohaselt.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laeval on pardal üle 50 tonni või rohkem väljastpoolt NAFO reguleerimispiirkonda püütud saaki, edastatakse NAFO sekretariaadile e-posti või faksiga hiljemalt 72 tundi enne NAFO reguleerimispiirkonda sisenemist pardal hoitava saagi kogus, laeva kapteni määratud hinnanguline püügi alustamise koht (läänepikkus/põhjalaius) ja sinna saabumise eeldatav aeg.

3.   Kui inspekteerimislaev annab pärast lõike 2 kohase teate saamist märku kontrollimise kavatsusest, edastab ta kalalaevale selle kontrollpunkti koordinaadid, kus kontroll läbi viiakse. Kontrollpunkt ei tohi asuda kaugemal kui 60 meremiili kapteni määratud hinnangulisest püügi alustamise kohast.

4.   Kui määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laev ei ole NAFO reguleerimispiirkonda sisenemise ajaks saanud NAFO sekretariaadilt ega inspekteerimislaevalt mingit teadet selle kohta, et inspekteerimislaev kavatseb läbi viia lõike 3 kohase kontrolli, võib kalalaev jätkata püüki. Kalalaev võib alustada püügitegevust ilma eelneva kontrollita ka juhul, kui inspekteerimislaev ei ole kontrolli alustanud kolme tunni jooksul alates kalalaeva saabumisest kontrollpunkti.

VIII PEATÜKK

ERISÄTTED NEAFC KONVENTSIOONI PIIRKONNAS KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE POOLT PÜÜTUD JA PÄRAST SEDA KÜLMUTATUD KALA LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KOHTA

Artikkel 34

Sadamariigi kontroll

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja nõukogu 6. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1093/94, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel kolmandate riikide kalalaevad võivad otse ühenduse sadamates lossida ja saaki turustada, (45) kohaldamist, kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud korda liikmesriikide sadamates sellise kala lossimise ja ümberlaadimise suhtes, mille kolmanda riigi kalalaevad on püüdnud NEAFC konventsiooni piirkonnas ja mis on pärast seda külmutatud.

Artikkel 35

Määratud sadamad

Ühenduse vetes on lossimine ja ümberlaadimine lubatud üksnes määratud sadamates.

Liikmesriigid määravad lossimiskoha või kalda lähedal asuva koha (määratud sadamad), kus on lubatud lossida ja ümber laadida artiklis 34 osutatud kalu. Liikmesriigid teatavad komisjonile 2007. aastal määratud sadamate nimekirja muudatustest vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Komisjon avaldab määratud sadamate nimekirja ja selles tehtud muudatused Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja paneb selle üles oma veebisaidile.

Artikkel 36

Eelteade enne sadamasse sisenemist

1.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28e lõikest 1 teavitab kalalaeva, mille pardal on käesoleva määruse artiklis 34 osutatud kala, kapten või tema esindaja vähemalt kolm päeva enne kavandatud saabumisaega selle liikmesriigi pädevat asutust, kelle sadamasse ta kavatseb saabuda, oma kavatsusest siseneda sadamasse kala lossimiseks või ümberlaadimiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud teatisele lisatakse IX lisa I osas esitatud vorm, mille A osa peab olema korralikult täidetud järgmiselt:

| a) | vormi PSC 1 kasutatakse, kui kalalaev tahab lossida oma püütud saaki; |
| --- | --- |

a)

vormi PSC 1 kasutatakse, kui kalalaev tahab lossida oma püütud saaki;

| b) | vormi PSC 2 kasutatakse, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditi. |
| --- | --- |

b)

vormi PSC 2 kasutatakse, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditi.

3.   Laeva kapten või tema esindaja võib eelteate tühistada, teavitades selle sadama pädevaid asutusi, kuhu ta kavatses saabuda, vähemalt 24 tundi enne eelnevalt teatatud kavandatud saabumisaega. Asjakohasele teatisele lisatakse originaalteatise vormi PSC 1 või PSC 2 koopia, mille B osale on põiki üle kirjutatud sõna „CANCELLED” (tühistatud).

4.   Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab koopia lõigetes 2 ja 3 osutatud vormist viivitamatult asjaomase kalalaeva lipuliikmesriigile ja kui kalalaev on saaki ümber laadinud, siis ka nende laevade lipuliikmesriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning NEAFCi sekretärile.

Artikkel 37

Luba lossimiseks või ümberlaadimiseks

1.   Sadamariigi pädevad asutused võivad lubada lossimist või ümberlaadimist, kui selle kalalaeva lipuriik, kes kavatseb lossida või ümber laadida, või, kui kalalaev on väljaspool sadamat kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuriik (-riigid), millelt saak ümber laaditi, on tõendanud, saates korralikult täidetuna tagasi talle (neile) artikli 36 lõike 4 kohaselt edastatud vormi B osa, järgmist:

| a) | kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks; |
| --- | --- |

a)

kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks;

| b) | pardal olevatest kalakogustest on nõuetekohaselt teatatud ja need on arvesse võetud kõigi püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada; |
| --- | --- |

b)

pardal olevatest kalakogustest on nõuetekohaselt teatatud ja need on arvesse võetud kõigi püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;

| c) | kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades; |
| --- | --- |

c)

kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades;

| d) | kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

d)

kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega.

Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist.

2.   Erandina lõikest 1 võivad sadama liikmesriigi pädevad asutused anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes 1 osutatud kinnituse puudumisel, kuid sellisel juhul hoitakse seda kala nende kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus. Kui kinnitust ei ole saadud 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamaliikmesriigi pädev asutus kala konfiskeerida ja kõrvaldada oma riigi eeskirjade kohaselt.

3.   Sadamaliikmesriigi pädevad asutused teatavad oma otsusest lossimise või ümberlaadimise lubamise kohta viivitamatult komisjonile ja NEAFC sekretärile, saates neile koopia IX lisa I osas ettenähtud vormist, olles nõuetekohaselt täitnud C osa, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud NEAFC konventsiooni piirkonnas.

Artikkel 38

Kontrollimised

1.   Liikmesriikide pädevad asutused kontrollivad oma sadamates igal aastal vähemalt 15 % artiklis 34 osutatud kolmandate riikide kalalaevade lossimistest ja ümberlaadimistest.

2.   Kontrollimine hõlmab kogu maha- või ümberlaadimise jälgimist ja lossimise eelteatises osutatud iga liigi koguste ning lossitud või ümberlaaditud iga liigi koguste võrdlemist.

3.   Inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ja tagavad, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja et oleks välditud kala kvaliteedi halvenemine.

Artikkel 39

Kontrolliaruanded

1.   Iga kontrollikord dokumenteeritakse IX lisa II osas esitatud kontrolliaruande täitmisega.

2.   Igast kontrolliaruandest saadetakse viivitamatult koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning komisjonile ja NEAFC sekretärile, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud NEAFCi konventsiooni piirkonnas.

3.   Iga kontrolliaruande originaal või sertifitseeritud koopia saadetakse nõudmise korral kontrollitud kalalaeva lipuriigile.

IX PEATÜKK

CCAMLR KONVENTSIOONI PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 40

Keelud ja püügipiirangud

1.   X lisas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2.   Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XI lisas sätestatud püügi ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 41

Uurimusliku kalapüügi läbiviimise eeskirjad

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 4 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik ühenduse laevad täidavad järgmisi tingimusi:

| a) | laeval on piisavad sideseadmed (sealhulgas MF/HF raadio ning vähemalt ühe 406MHz avarii-raadiopoi (EPIRB) pardalolek) ja vastava ettevalmistuse saanud operaatorid, kellel on võimaluse korral GMDSS-varustus; |
| --- | --- |

a)

laeval on piisavad sideseadmed (sealhulgas MF/HF raadio ning vähemalt ühe 406MHz avarii-raadiopoi (EPIRB) pardalolek) ja vastava ettevalmistuse saanud operaatorid, kellel on võimaluse korral GMDSS-varustus;

| b) | laeval on piisavalt veeülikondi kõikidele pardalolijatele; |
| --- | --- |

b)

laeval on piisavalt veeülikondi kõikidele pardalolijatele;

| c) | on kehtestatud asjakohane kord reisi jooksul tekkida võiva meditsiinilise hädaolukorraga toimetulekuks; |
| --- | --- |

c)

on kehtestatud asjakohane kord reisi jooksul tekkida võiva meditsiinilise hädaolukorraga toimetulekuks;

| d) | laeval on toidu-, joogivee-, ja kütusevarud ning varuosad kriitiliseks varustuseks ettenägematute hilinemiste või takistuste korral; |
| --- | --- |

d)

laeval on toidu-, joogivee-, ja kütusevarud ning varuosad kriitiliseks varustuseks ettenägematute hilinemiste või takistuste korral;

| e) | on olemas heakskiidetud operatiivplaan naftareostuse puhuks, milles on välja toodud merereostuse leevendamise kord kütuse- või jäätmereostuse puhul. |
| --- | --- |

e)

on olemas heakskiidetud operatiivplaan naftareostuse puhuks, milles on välja toodud merereostuse leevendamise kord kütuse- või jäätmereostuse puhul.

Artikkel 42

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1.   Liikmesriigi lipu all sõitvad ja liikmesriigis registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitele 7 ja 7a, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi.

2.   Alapiirkonnas 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks kalalaev.

3.   Alapiirkondade FAO 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b kogupüügi ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel on kindlaks määratud XII lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügi piirnormini, ning uurimisala suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4.   Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida püügi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 and 58.4.3b on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 43

Aruandlussüsteemid

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade jaoks kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruannete süsteemid:

| a) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b esitatakse aruanded väikeste uurimisalade kohta; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b esitatakse aruanded väikeste uurimisalade kohta;

| b) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;

| c) | vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas „sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine. |
| --- | --- |

c)

vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas „sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 44

Loomuse mõiste

1.   Käesolevas jaos tähendab üks loomus ühe või mitme õngejada vettelaskmist ühes paigas. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.

2.   Loomus on teaduslik järgmistel tingimustel:

| a) | iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist; |
| --- | --- |

a)

iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist;

| b) | iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 5 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast; |
| --- | --- |

b)

iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 5 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast;

| c) | iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni. |
| --- | --- |

c)

iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.

Artikkel 45

Teadusuuringute kavad

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisalades, milleks on jaotatud rajoonid 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b. Teadusuuringute kava rakendatakse järgmiselt:

| a) | esimesel sisenemisel uurimisalasse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene rida” on „teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 44 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele; teadusloomused saadakse kohtades või nende lähedal, mille määrab CCAMLRi sekretariaat selles uurimisalas ettenähtud piirkondades tehtud stratifitseeritud juhusliku valiku põhjal; |
| --- | --- |

a)

esimesel sisenemisel uurimisalasse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene rida” on „teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 44 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele; teadusloomused saadakse kohtades või nende lähedal, mille määrab CCAMLRi sekretariaat selles uurimisalas ettenähtud piirkondades tehtud stratifitseeritud juhusliku valiku põhjal;

| b) | järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on „teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 44 lõike 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on „teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 44 lõike 2 nõuetele;

| c) | kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisalas, peab laev tegema „kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisalas lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida; |
| --- | --- |

c)

kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisalas, peab laev tegema „kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisalas lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

| d) | pärast kolmanda rea 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas. |
| --- | --- |

d)

pärast kolmanda rea 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas.

Artikkel 46

Andmekogumiskavad

1.   Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisalades, milleks on jaotatud FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3 (b). Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

| a) | loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus, |
| --- | --- |

a)

loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus,

| b) | vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg, |
| --- | --- |

b)

vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg,

| c) | pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik, |
| --- | --- |

c)

pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik,

| d) | õngekonksude arv, |
| --- | --- |

d)

õngekonksude arv,

| e) | söödaliik, |
| --- | --- |

e)

söödaliik,

| f) | söödahaaramise protsent, |
| --- | --- |

f)

söödahaaramise protsent,

| g) | õngekonksu tüüp ning. |
| --- | --- |

g)

õngekonksu tüüp ning.

2.   Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga teadusloomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva teadusloomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 47

Märgistamisprogramm

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 7b kohaldamist, märgistab iga õngejadasid kasutav kalalaev Dissostichus spp. isendid ja laseb nad vabadusse kogu kalapüügi jooksul, järgides sellise püügi jaoks ettenähtud kaitsemeetmes täpsustatud määra, vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile.

2.   Alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 2008/2009 püügihooaja lõpuni märgistab iga õngejadasid kasutav kalalaev railaseid ja laseb nad vabadusse kogu kalapüügi jooksul, järgides sellise püügi jaoks ettenähtud kaitsemeetmes täpsustatud määra, vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Kõik merre tagasi lastavad railased tuleb kahekordselt märgistada ja vabastada elusana.

3.   Kõik kihvkalade ja railaste uurimuslikus kalapüügis kasutatavad märgised saadakse CCAMLRi sekretariaadist.

Artikkel 48

Teadusvaatlejad

1.   Iga artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.

2.   Iga liikmesriik, toimides oma kohaldatavate seaduste ja eeskirjade, sealhulgas oma kohtutes tõendite hindamist käsitlevate eeskirjade kohaselt, käsitleb käesoleva kava raames uuringud tellinud CCAMLRi osalisriigi kalandusinspektorite ettekandeid samuti kui oma inspektorite ettekandeid ja liikmesriik ning kõnealune tellinud CCAMLRi osalisriik teevad koostööd, et hõlbustada kohtu- või muu menetluse läbiviimist inspektori esitatud ettekande alusel.

Artikkel 49

Tavalise hiilgevähi püügis osalemise kavatsuse teatised seoses 2009/2010 püügihooajaga

1.   Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2009/2010 püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki CCAMLR konventsiooni piirkonnas. Erandina määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklist 5a teatavad need liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni piirkonnas, CCAMLRi sekretariaadile ja komisjonile oma kavatsusest hiljemalt 1. juuniks 2009 vahetult enne püügihooaega, mil nad kavatsevad seda püüda, kasutades käesoleva määruse XII lisas esitatud vormi, et tagada nõuetekohane läbivaatamine CCAMLRi komisjoni poolt enne, kui laevad püüki alustavad, ning samuti püügivahendite vormi, mis on toodud XIII lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3.   Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni piirkonnas, esitavad teatise üksnes nende laevade kohta, mis teatamise ajal tema lipu all sõidavad.

4.   Erandina lõikest 3 võivad liikmesriigid lubada hiigelvähi püügis osaleda muul kui lõigete 1–3 kohaselt CCAMLRile teatatud laeval, kui teatatud laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud operatiivsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni, esitades:

| i) | lõikes 2 nimetatud täielikud andmed kavatsetud asenduslaeva(de) kohta; |
| --- | --- |

i)

lõikes 2 nimetatud täielikud andmed kavatsetud asenduslaeva(de) kohta;

| ii) | põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited. |
| --- | --- |

ii)

põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5.   Erandina lõigetest 3 ja 4 ei või liikmesriigid lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

Artikkel 50

Tavalise hiilgevähi püügi ennetuslikud püügipiirangud teatavates alapiirkondades

1.   Tavalise hiilgevähi kombineeritud kogupüük statistilistes alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ei ületa 3,47 miljonit tonni mis tahes püügihooajal. Tavalise hiilgevähi kogupüük statistilises rajoonis 58.4.2 ei ületa 2,645 miljonit tonni mis tahes püügihooajal.

2.   Kuni selle kogupüügi piirnormi jaotamiseni väiksemate haldusühikute vahel vastavalt teaduskomitee nõuandele ei ületa statistilistes alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 teostatav kombineeritud kogupüük 620 000 tonni mis tahes püügihooajal. Kogupüük rajoonis 58.4.2 ei ületa 260 000 tonni lääne pool 55o E ja 192 000 tonni ida pool 55o E mis tahes püügihooajal.

3.   Püügihooaeg algab 1. detsembril ja lõpeb järgneva aasta 30. novembril.

4.   Iga rajoonis 58.4.2 tavalise hiilgevähi püügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt üks CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluse kavale vastav teadusvaatleja või riigisisene teadusvaatleja, kes täidab nimetatud kavas esitatud nõudmisi, ning võimalusel üks täiendav teadusvaatleja.

Artikkel 51

Tavalise hiilgevähi püügi andmete aruandlussüsteem

1.   Tavalise hiilgevähi saakide kohta esitatakse aruanne vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitele 11, 13 ja 14.

2.   Tavalise hiigelvähi püük toimub kooskõlas nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuses suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas, (46) artikliga 9.

3.   Kalalaevad kasutavad traalidel mereimetajate traalidesse sattumist välistavaid seadmeid.

4.   Kui mis tahes püügihooajahooaja teatatud kogusaak on vähemalt 80 % 620 000 tonnisest käivituslävest alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ning 260 000 tonnist lääne pool 55oE ja 192 000 tonnist ida pool 55oE alapiirkonnas 58.4.2, esitatakse saakide kohta aruanne vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 11.

5.   Püügihooajal, mis järgneb püügihooajale, mil kogupüük oli vähemalt 80 % lõikes 2 sätestatud käivituslävest, saadetakse püügi kohta aruanne kooskõlas määruse (EÜ) 601/2004 artikliga 11, kui kogupüük on vähemalt 50 % nimetatud käivituslävest.

6.   Liikmesriigid teatavad CCAMLRi täitevsekretärile kogu püütud tavalise hiilgevähi eluskaalu, saates komisjonile teate koopia.

7.   Iga püügihooaja lõpus saavad liikmesriigid igalt oma laevalt loomuste kaupa esitatavad andmed, mis on vajalikud CCAMLRi üksikasjalike saagi ja püügikoormuse andmete vormi täitmiseks. Liikmesriigid edastavad nimetatud andmed CCAMLRi traalpüügi vormis C1 CCAMLRi peasekretärile ja komisjonile hiljemalt järgneva aasta 1. aprilliks.

Artikkel 52

Nakkevõrkudega süvamerepüügi ajutine keelustamine

1.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmist mõistet:

Nakkevõrgud on vertikaalsed ühe-, kahe- või kolmekordsete võrkseintega nöörid, veepinna lähedal, vahemises kihis või põhjas ning millesse kala nakkub, takerdub või end mähib. Nakkevõrkudel on ülemisel veeliinil ujukid (ülemine selis) ning tavaliselt raskused alumisel veeliinil (raskusselis). Nakkevõrgud koosnevad ühekordsetest või harvemini kahe- või kolmekordsetest võrkudest (abarad), mis on kinnitatud koos samadele toestavatele trossidele. Ühes püügivahendis võib koos kasutada mitut liiki võrke (nt abaraid ja nakkevõrke). Selliseid võrke võib kasutada kas ühekaupa või korraga mitut ritta seatuna (võrgujadad), mis on tavalisem. Püügivahendit võib paigale ankurdada (seisevvõrk) või jätta triivima laevast lahus või sellega ühendatuna (triivvõrk).

2.   Nakkevõrkude kasutamine CCAMLR konventsiooni piirkonnas muuks kui teaduslikuks otstarbeks on keelatud, kuni teaduskomitee on uurinud selle püügivahendi võimalikku mõju ja teinud selle kohta ettekande ning komisjon on teaduskomitee soovituste põhjal andnud nõusoleku, et sellist meetodit tohib kasutada CCAMLR konventsiooni piirkonnas.

3.   Nakkevõrkude kasutamisest teaduslikuks uurimistööks sügavamal kui 100 meetrit teatatakse eelnevalt teaduskomiteele ja komisjon kinnitab selle enne, kui sellise uurimistööga tohib alustada.

4.   Iga kalalaev, mis soovib läbida CCAMLR konventsiooni piirkonda, vedades oma pardal nakkevõrke, peab oma kavatsusest eelnevalt teatama CCAMLRi sekretariaadile, teatades ka kuupäevad, mil ta kavatseb läbida CCAMLR konventsiooni piirkonda. Iga nakkevõrkudega kalalaeva viibimine CCAMLR konventsiooni piirkonnas, millest ei ole eelnevalt teatatud, loetakse käesoleva sätte rikkumiseks.

Artikkel 53

Merelindude juhusliku hukkumise minimeerimine

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 8 kohaldamist, vabastavad laevad, mis kasutavad üksnes hispaania õngepüügimeetodit, raskused enne trosside pinguldumist.

2.   Kasutada võib järgmiseid raskuseid:

| a) | tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 8,5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega; |
| --- | --- |

a)

tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 8,5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega;

| b) | tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 6 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 20meetriste vahedega; või |
| --- | --- |

b)

tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 6 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 20meetriste vahedega; või

| c) | terasest raskused, mis ei ole tehtud ketilülidest, massiga vähemalt 5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega. |
| --- | --- |

c)

terasest raskused, mis ei ole tehtud ketilülidest, massiga vähemalt 5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega.

3.   Laevad, mis kasutavad üksnes põhjaõngejadaga püügi meetodit, kasutavad raskuseid üksnes põhjaõngejada rippköite otsas. Raskused on vähemalt 6 kg massiga tavalised raskused või vähemalt 5 kg massiga terasest raskused.

4.   Laevad, mis kasutavad nii lõikes 1 osutatud hispaania meetodit ja lõikes 3 osutatud põhjaõngejadaga püügi meetodit, kasutavad:

| i) | hispaania meetodi korral: trosside raskuseid vastavalt lõikele 1; |
| --- | --- |

i)

hispaania meetodi korral: trosside raskuseid vastavalt lõikele 1;

| ii) | põhjaõngejadaga püügi meetodi korral: trosside raskused, milleks on kas 8,5 kg massiga tavalised raskused või 5 kg massiga terasest raskused, mis kinnitatakse kuni 80 m vahedega põhjaõngejada kõigi rippköite sellesse otsa, kuhu on kinnitatud konks. |
| --- | --- |

ii)

põhjaõngejadaga püügi meetodi korral: trosside raskused, milleks on kas 8,5 kg massiga tavalised raskused või 5 kg massiga terasest raskused, mis kinnitatakse kuni 80 m vahedega põhjaõngejada kõigi rippköite sellesse otsa, kuhu on kinnitatud konks.

Artikkel 54

Püügikeeluaeg

1.   Pärast seda, kui CCAMLRi sekretariaat on teatanud püügikeeluaja kehtestamisest, tagavad liikmesriigid, et kõik nende lipu all asjaomases piirkonnas, halduspiirkonnas, alapiirkonnas, rajoonis, väikesel uurimisalal või muus haldusüksuses kalastavad laevad hiivavad teate saamisel püügikeeluaja algusajaks pardale kõik püügivahendid.

2.   Kui kalalaev on saanud sellise teate, ei tohi ta teatatud kuupäevale ja ajale järgneva 24 tunni jooksul õngejada vette lasta. Kui selline teade saadakse vähem kui 24 tundi enne püügikeeluaja algust, ei tohi pärast sellise teate saamist õngejadasid enam vette lasta.

3.   Püügikeeluaja kehtestamise korral lahkuvad kõik kalalaevad püügipiirkonnast kohe pärast kõikide püügivahendite pardale hiivamist.

4.   Kui kalalaev ei suuda kõiki püügivahendeid teatatud püügikeeluaja alguseks pardale hiivata põhjustel, mis on seotud:

| i) | laeva ja meeskonna ohutusega,) |
| --- | --- |

i)

laeva ja meeskonna ohutusega,)

| ii) | halbadest ilmastikuoludest tulenevate raskustega, |
| --- | --- |

ii)

halbadest ilmastikuoludest tulenevate raskustega,

| iii) | jääkattega või |
| --- | --- |

iii)

jääkattega või

| iv) | vajadusega kaitsta Antarktika merekeskkonda, |
| --- | --- |

iv)

vajadusega kaitsta Antarktika merekeskkonda,

teavitab kalalaev sellest olukorrast asjaomast liikmesriiki. Liikmesriigid teavitavad viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni. Sellele vaatamata teeb kalalaev kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale nii kiiresti kui võimalik.

5.   Lõike 4 kohaldamisel viivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele menetlustele läbi uurimise kalalaeva tegevuste kohta ning teavitavad CCALMRi sekretariaati ja komisjoni uurimise tulemustest, sealhulgas kõikidest asjakohastest küsimustest, hiljemalt CCAMLRi järgmiseks kokkusaamiseks. Lõpparuandes hinnatakse, kas kalalaev tegi kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale:

| i) | teatatud püügikeeluaja alguseks ning |
| --- | --- |

i)

teatatud püügikeeluaja alguseks ning

| ii) | niipea kui võimalik pärast lõikes 4 osutatud teate saamist. |
| --- | --- |

ii)

niipea kui võimalik pärast lõikes 4 osutatud teate saamist.

6.   Juhul kui kalalaev ei lahku püügikeelupiirkonnast pärast püügivahendite pardalehiivamist nii kiiresti kui võimalik, teavitab kalalaeva lipuliikmesriik või kalalaev ise sellest CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni.

X PEATÜKK

SEAFO KONVENTSIOONI PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Püügiloa andmine laevadele

Artikkel 55

Püügiloa andmine laevadele

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile, võimaluse korral elektrooniliselt, 1. juuniks 2009 oma selliste laevade nimekirja, kellele kalapüügiloa väljaandmisega on antud luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud peavad olema ühenduse kodanikud või juriidilised isikud.

3.   Kalalaevadel lubatakse tegutseda SEAFO konventsiooni piirkonnas, kui need suudavad täita kalalaevadele SEAFO konventsiooniga kehtestatud nõudeid ja kohustusi ning konventsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid.

4.   Kalapüügiluba ei anta kalalaevadele, mis on varem tegelenud ebaseadusliku, teatamata, reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava dokumenteeritud tõendusmaterjali, et eelmised omanikud ja käitajad ei oma nendes mingisugust õiguslikku, kasusaamisega seotud või rahalist osalust või kontrolli nende üle, või et kogu asjakohase teabe põhjal nende laevad ei osale ebaseaduslikus, teatamata, reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud.

5.   Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja registreerimissadam, |
| --- | --- |

a)

laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja registreerimissadam,

| b) | varasem lipuriik (kui see on olemas), |
| --- | --- |

b)

varasem lipuriik (kui see on olemas),

| c) | rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas), |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas),

| d) | omaniku või omanike nimi ja aadress, |
| --- | --- |

d)

omaniku või omanike nimi ja aadress,

| e) | laevatüüp, |
| --- | --- |

e)

laevatüüp,

| f) | pikkus, |
| --- | --- |

f)

pikkus,

| g) | käitaja(te) või haldaja(te) nimi ja aadress (kui see on olemas), |
| --- | --- |

g)

käitaja(te) või haldaja(te) nimi ja aadress (kui see on olemas),

| h) | brutoregistertonnaaž ning |
| --- | --- |

h)

brutoregistertonnaaž ning

| i) | peamasina või masinate võimsus. |
| --- | --- |

i)

peamasina või masinate võimsus.

6.   Pärast püügiloaga laevade esialgse nimekirja koostamist teatavad liikmesriigid komisjonile viivitamatult iga laeva nimekirja lisamisest, nimekirjast väljajätmisest või mis tahes muudatusest nimekirjas iga kord, kui need aset leiavad.

Artikkel 56

Püügiloaga laevade kohustused

1.   Laevad järgivad kõiki asjakohaseid SEAFO kaitse- ja majandamismeetmeid.

2.   Püügiloaga laevad hoiavad pardal kehtivaid tõendeid laeva registreerimise kohta ja kehtivat luba püüda või ümber laadida kala.

Artikkel 57

Püügiloata laevad

1.   Liikmesriigid võtavad meetmed, et keelata laevadel, mis ei ole kantud püügiloaga laevade SEAFO nimekirja, püüda, hoida pardal, ümber laadida ja lossida SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõik andmed, mille kohaselt on põhjust kahtlustada, et püügiloaga laevade SEAFO nimekirja kandmata laevad tegelevad SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluva kala püügi või ümberlaadimisega SEAFO konventsiooni piirkonnas.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et püügiloaga laevade SEAFO nimekirja kantud laevade omanikud ei tegele ega ole seotud kalapüügiga SEAFO konventsiooni piirkonnas, mida teostavad laevad, mis ei ole kantud püügiloaga laevade nimekirja.

2. JAGU

Ümberlaadimine

Artikkel 58

Merel toimuva ümberlaadimise keelamine

Iga liikmesriik keelab tema lipu all sõitvatel kalalaevadel laadida SEAFO konventsiooni piirkonnas merel ümber SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala.

Artikkel 59

Sadamas toimuv ümberlaadimine

1.   Ühenduse laevad, mis püüavad SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, laadivad kala ümber ainult SEAFO konventsiooniosalise sadamas, kui neil on selle konventsiooniosalise eelnev luba, kelle sadamas toimub ümberlaadimine. Ühenduse laevadel on lubatud kala ümber laadida ainult juhul, kui nad on saanud selleks eelneva loa oma lipuliikmesriigi ja sadamariigi pädevalt asutuselt.

2.   Iga liikmesriik tagab, et tema püügiloaga kalalaevad saavad eelneva loa sadamas ümberlaadimiseks. Liikmesriik tagab ka, et ümberlaadimised sobivad kokku iga laeva teatatud püügikogusega, ja nõuab ümberlaadimisest teatamist.

3.   Ühenduse kalalaeva kapten, kes laadib ümber teisele laevale, edaspidi „vastuvõttev laev”, mis tahes koguse SEAFO konventsiooni piirkonnas püütud ja konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab ümberlaadimise ajal vastuvõtva laeva lipuliikmesriigile asjakohased kalaliigid ja kogused, ümberlaadimise kuupäeva ja püügikohad ning esitab oma lipuliikmesriigile SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni vastavalt XIV lisa I osas esitatud vormile.

4.   Ühenduse kalalaeva kapten teatab vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist SEAFO konventsiooni osalisele, kelle sadamas ümberlaadimine toimub, järgmised andmed:

| — | ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed, |
| --- | --- |

—

ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed,

| — | vastuvõtvate laevade nimed, |
| --- | --- |

—

vastuvõtvate laevade nimed,

| — | ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa, |
| --- | --- |

—

ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa,

| — | ümberlaadimise kuupäev ja sadam. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise kuupäev ja sadam.

5.   Hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise algust ja ümberlaadimise lõpul, kui ümberlaadimine toimub SEAFO lepinguosalise sadamas, teatab ühenduse lipu all sõitva vastuvõtva laeva kapten sadamariigi pädevale asutusele tema laeva pardal olevate SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide kogused ja esitab 24 tunni jooksul kõnealusele pädevale asutusele SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni.

6.   Ühenduse lipu all sõitva vastuvõtva laeva kapten esitab 48 tundi enne lossimist SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni selle riigi pädevale asutusele, kus asub sadam, milles toimub lossimine.

7.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed saadud teabe õigsuse kontrollimiseks ja teeb koostööd lipuriigiga selle tagamiseks, et lossitud kogused on kooskõlas iga laeva teatatud püügikogustega.

8.   Iga liikmesriik, kelle laevadel on lubatud püüda SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab 1. juuniks 2009 komisjonile kõik üksikasjad tema lipu all sõitvate laevade kalasaagi ümberlaadimise kohta.

3. JAGU

Kaitsemeetmed ohualtide süvamereelupaikade ja ökosüsteemide majandamiseks

Artikkel 60

Suletud piirkonnad

Ühenduse laevadel on keelatud SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide püük järgmistes piirkondades:

| a) | alarajoon A1






  i) | Dampier veealune mägi






  10o00’ S, 02o00’W | 10o00’ S, 00o00’E |
| --- | --- | --- | --- |
| 12o00’S, 02o00’W | 12o00’ S, 00o00’E; |

a)

alarajoon A1

i)

Dampier veealune mägi

10o00’ S, 02o00’W

10o00’ S, 00o00’E

12o00’S, 02o00’W

12o00’ S, 00o00’E;

| ii) | Malahit Guyot veealune mägi






  11o00’ S, 02o00’W | 11o00’ S, 04o00’W |
| --- | --- | --- |
| 13o00’ S, 02o00’W | 13o00’S, 04o00’W; |

ii)

Malahit Guyot veealune mägi

11o00’ S, 02o00’W

11o00’ S, 04o00’W

13o00’ S, 02o00’W

13o00’S, 04o00’W;

| b) | alarajoon B1
  Molloy veealune mägi






  27o00'S, 08o00’E | 27o00'S, 10o00’E |
| --- | --- | --- |
| 29o00'S, 08o00’E | 29o00'S, 10o00’E; |

b)

alarajoon B1

Molloy veealune mägi

27o00'S, 08o00’E

27o00'S, 10o00’E

29o00'S, 08o00’E

29o00'S, 10o00’E;

| c) | rajoon C






  i) | Schmidt-Ott'i veealune mägi ja Erica veealune mägi






  37o00’S, 13o00E | 37o00'S, 17o00’E |
| --- | --- | --- | --- |
| 40o00’S, 13o00E | 40o00'S, 17o00’E; |

c)

rajoon C

i)

Schmidt-Ott'i veealune mägi ja Erica veealune mägi

37o00’S, 13o00E

37o00'S, 17o00’E

40o00’S, 13o00E

40o00'S, 17o00’E;

| ii) | Africana veealune mägi






  37o00’ S, 28o00’ E | 37o00’ S, 30o00’ E |
| --- | --- | --- |
| 38o00’ S, 28o00’ E | 38o00’ S, 30o00’ E; |

ii)

Africana veealune mägi

37o00’ S, 28o00’ E

37o00’ S, 30o00’ E

38o00’ S, 28o00’ E

38o00’ S, 30o00’ E;

| iii) | Panzarini veealune mägi






  39o00’ S, 11o00’ E | 39o00’ S, 13o00’ E |
| --- | --- | --- |
| 41o00’ S, 11o00’ E | 41o00’ S, 13o00’ E; |

iii)

Panzarini veealune mägi

39o00’ S, 11o00’ E

39o00’ S, 13o00’ E

41o00’ S, 11o00’ E

41o00’ S, 13o00’ E;

| d) | alarajoon C1






  i) | Vema veealune mägi






  31o00’ S, 08o00’ E | 31o00’ S, 09o00’ E |
| --- | --- | --- | --- |
| 32o00’ S, 08o00’ E | 32o00’ S, 09o00’ E; |

d)

alarajoon C1

i)

Vema veealune mägi

31o00’ S, 08o00’ E

31o00’ S, 09o00’ E

32o00’ S, 08o00’ E

32o00’ S, 09o00’ E;

| ii) | Wusti veealune mägi






  33o00’ S, 06o00’ E | 33o00’ S, 08o00’ E |
| --- | --- | --- |
| 34o00'S, 06o00’ E | 34o00'S, 08o00’ E; |

ii)

Wusti veealune mägi

33o00’ S, 06o00’ E

33o00’ S, 08o00’ E

34o00'S, 06o00’ E

34o00'S, 08o00’ E;

| e) | rajoon D






  i) | Discovery, Junoy, Shannoni veealused mäed






  41o00’ S, 06o00’ W | 41o00’ S, 03o00’ E |
| --- | --- | --- | --- |
| 44o00’ S, 06o00’ W | 44o00’ S, 03o00’ E; |

e)

rajoon D

i)

Discovery, Junoy, Shannoni veealused mäed

41o00’ S, 06o00’ W

41o00’ S, 03o00’ E

44o00’ S, 06o00’ W

44o00’ S, 03o00’ E;

| ii) | Schwabenlandi ja Herdmani veealused mäed






  44o00’ S, 01o00’ W | 44o00’ S, 02o00’ E |
| --- | --- | --- |
| 47o00’ S,01o00’ W | 47o00’ S, 02o00’ E. |

ii)

Schwabenlandi ja Herdmani veealused mäed

44o00’ S, 01o00’ W

44o00’ S, 02o00’ E

47o00’ S,01o00’ W

47o00’ S, 02o00’ E.

Artikkel 61

Kalastamise jätkamine suletud piirkonnas

1.   Artiklis 60 osutatud suletud piirkondades ei jätkata kalastamist enne, kui lipuriik on kindlaks määranud ja kaardistanud ohualtid mereökosüsteemid, sealhulgas neis piirkondades asuvad veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid ja külmaveekorallid, ning hinnanud kalastamise jätkamise mõju sellistele tundlikele mereökosüsteemidele.

2.   Lipuliikmeriik saadab lõike 1 kohaselt teostatud määramise, kaardistamise ja hindamise tulemused komisjonile edastamiseks SEAFO teaduskomisjoni aastakoosolekule.

3.   Liikmesriigid võivad uurimusliku kalapüügi kavad saata komisjonile hindamiseks, milline on kalastamise mõju kalavarude säästvale arengule ja ohualtidele mereökosüsteemidele.

4. JAGU

Merelindude tahtmatu kaaspüügi vähendamise meetmed

Artikkel 62

Merelindudega kokkupuuteid käsitlev teave

Liikmesriigid koguvad andmeid merelindudega kokkupuutumise, sealhulgas nende tahtmatu püügi kohta nende kalalaevade poolt, kes püüavad SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, ja edastavad kõik sellekohased andmed komisjonile 1. juuniks 2009.

Artikkel 63

Leevendavad meetmed

1.   Kõik ühenduse kalalaevad, kes püüavad kala lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid):

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja kasutamiseeskirjadele, mis on esitatud XIV lisa II osas; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja kasutamiseeskirjadele, mis on esitatud XIV lisa II osas;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi;

| c) | kalalaevu kutsutakse üles kasutama veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

kalalaevu kutsutakse üles kasutama veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

2.   Õngejadad lastakse vette üksnes öösel (s.o kahe nautilise hämariku vahelisel pimedal ajal) (47). Öisel õngepüügil kasutatakse üksnes nii vähe laevatulesid, kui on vajalik ohutuse tagamiseks.

3.   Sisikondade heitmine vette on keelatud püügivahendite vettelaskmise ajal. Tuleb vältida sisikondade heitmist vette ajal, mil püügivahendid on vees. Sisikondade vetteheitmine peab võimaluse korral toimuma laeva teisel poolel, mitte seal, kust püügivahendid on vette lastud. Laevade või püügipiirkondade puhul, mille puhul ei ole nõuet jätta kogu sisikond pardale, on vaja rakendada süsteem, millega sisikonnast ja kalapeadest eemaldatakse enne nende vetteheitmist kõik konksud. Enne vettelaskmist tuleb võrgud puhastada, et eemaldada kõik, mis võiks merelinde kohale meelitada.

4.   Ühenduse laevad rakendavad võrkude vettelaskmisel ja võrkudega püügil korda, millega ajavahemik, mil lõtvade võrgusilmadega võrk on veepinnal, on viidud miinimumini. Võrkude hooldustööd tehakse võimaluse korral nii, et võrk ei oleks vees.

5.   Ühenduse laevu kutsutakse üles kasutama sellise kujuga püügivahendeid, mille puhul lindudel oleks vähem võimalusi puutuda kokku püügivahendi nende jaoks kõige ohtlikuma osaga. Selleks võib suurendada võrgu raskusi või vähendada ujuvust, nii et võrk vajuks kiiremini vette, või panna eredavärviline plagu vm asi nende võrguosade kohale, kus võrgusilmad on lindude jaoks kõige ohtlikuma suurusega.

6.   Ühenduse laevadele, mille pardal ei ole võimalusi kalasaagi töötlemiseks või sisikondade hoidmiseks, või millel ei ole võimalust heita sisikonnad vette laeva teisel küljel, kust ei ole vette lastud püügivahendeid, ei anta luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas.

7.   Tehakse kõik vajalik, et püügivahenditesse elusana kinnijäänud linnud vabastataks elusana ja et võimaluse korral eemaldataks konksud ilma asjaomase linnu elu ohtu seadmata.

5. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 64

Süvamerehaide kaitsemeetmed

Süvamerehaide sihtpüük SEAFO konventsiooni piirkonnas on keelatud.

6. JAGU

kontrollimine

Artikkel 65

Patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 55 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas patagoonia kihvkala püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud patagoonia kihvkalade kogused, sealhulgas tühiteatised. Kõnealune aruanne edastatakse püügireisi iga viie päeva tagant. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa patagoonia kihvkala püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2009.

Artikkel 66

Süvamere punakrabisid (Chaceon spp) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 55 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas süvamere punakrabide püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud süvamere punakrabide kogused, sealhulgas tühiteatised. Kõnealune aruanne edastatakse püügireisi iga viie päeva tagant. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa süvamere punakrabi püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2009.

Artikkel 67

Limapeasid (Beryx spp) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 55 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas limapeade püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud limapeade koguse, sealhulgas tühiteatised. Kõnealune aruanne edastatakse püügireisi iga viie päeva tagant. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa limapeade püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2009.

Artikkel 68

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 55 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas atlandi karekala püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud atlandi karekala kogused, sealhulgas tühiteatised. Kõnealune aruanne edastatakse püügireisi iga viie päeva tagant. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa atlandi karekala püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2009.

Artikkel 69

Kalalaeva liikumisest ja püükidest teatamine

1.   Kalalaevad ja uurimislaevad, millel on luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas ja mis seda teevad, saadavad laevaseiresüsteemi või muu sobiva vahendiga lipuliikmesriigi asutusele ja, kui lipuliikmesriik nõuab, SEAFO täitevsekretärile ettekanded konventsiooni piirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi kohta.

2.   Ettekanne sisenemise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui 6 tundi enne iga sisenemist SEAFO konventsiooni piirkonda, näidates sisenemise kuupäeva ja kellaaja, laeva geograafilise asukoha ja pardal oleva kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).

3.   Iga kalendrikuu lõpul esitatakse ettekandes püügi kohta püütud kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).

4.   Ettekanne väljumise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui 6 tundi enne iga väljumist SEAFO konventsiooni piirkonnast. Selles esitatakse väljumise kuupäev ja kellaaeg, laeva geograafiline asukoht, püügipäevade arv ja SEAFO konventsiooni piirkonnas püütud kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood) kas alates kalapüügi algusest kõnealuses piirkonnas või viimasest püügiettekandest.

Artikkel 70

Teaduslik vaatlus ja andmete kogumine kalavarude suuruse hindamiseks

1.   Iga liikmesriik tagab, et iga tema kalalaeva, mis püüab SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, pardal oleksid kvalifitseeritud teadusvaatlejad.

2.   Iga liikmesriik nõuab, et teave, mille vaatlejad on kogunud iga tema lipu all sõitva kalalaeva kohta, esitataks 30 päeva jooksul pärast SEAFO konventsiooni piirkonnast lahkumist. Teave esitatakse SEAFO teaduskomitee määratud vormis. Liikmesriigid saadavad koopia andmetest võimalikult kiiresti komisjonile, võttes arvesse, et teabe esitamisel on vaja säilitada koondamata andmete konfidentsiaalsus. Liikmesriigid võivad saata koopia teabest ka SEAFO täitevsekretärile.

3.   Määratud vaatlejad koguvad ja kontrollivad käesolevas artiklis viidatud teabe, kuivõrd see on võimalik, 30. juuniks 2009.

Artikkel 71

Konventsiooniga mitte liitunud riikide laevade täheldamine

1.   Liikmesriikide lipu all sõitvad laevad teatavad oma lipuliikmesriigile võimalikust kalapüügist, mida konventsiooni piirkonnas teostavad kalalaevad, mis sõidavad SEAFO konventsiooniga mitte liitunud riigi lipu all. Selline teave hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | laeva nimi, |
| --- | --- |

a)

laeva nimi,

| b) | laeva registreerimisnumber, |
| --- | --- |

b)

laeva registreerimisnumber,

| c) | laeva lipuriik, |
| --- | --- |

c)

laeva lipuriik,

| d) | igasugune muu asjakohane teave täheldatud kalalaeva kohta. |
| --- | --- |

d)

igasugune muu asjakohane teave täheldatud kalalaeva kohta.

2.   Iga liikmesriik saadab lõikes 1 osutatud andmed võimalikult kiiresti komisjonile. Komisjon edastab need andmed teadmiseks SEAFO täitevsekretärile.

7. JAGU

Ohualtide mereökosüsteemide kaitse

Artikkel 72

Kasutatavad mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „põhjalähedane püük” – püük, kus püügivahendid võivad tavalise püügitegevuse käigus puutuda tõenäoliselt kokku merepõhjaga; |
| --- | --- |

(1)

„põhjalähedane püük” – püük, kus püügivahendid võivad tavalise püügitegevuse käigus puutuda tõenäoliselt kokku merepõhjaga;

| (2) | „olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad” – piirkonnad, kus tundlike mereökosüsteemide alased andmed ja/või muud geograafilised andmed näitavad, et ajavahemikul 1987–2007 on teostatud põhjalähedast püüki; |
| --- | --- |

(2)

„olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad” – piirkonnad, kus tundlike mereökosüsteemide alased andmed ja/või muud geograafilised andmed näitavad, et ajavahemikul 1987–2007 on teostatud põhjalähedast püüki;

| (3) | „uued põhjalähedase püügi piirkonnad” – piirkonnad SEAFO konventsiooniga reguleeritud piirkonnas, mis ei ole olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad; |
| --- | --- |

(3)

„uued põhjalähedase püügi piirkonnad” – piirkonnad SEAFO konventsiooniga reguleeritud piirkonnas, mis ei ole olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad;

| (4) | „uurimuslik püük” – uutes põhjalähedase püügi piirkondades toimuv püük; |
| --- | --- |

(4)

„uurimuslik püük” – uutes põhjalähedase püügi piirkondades toimuv püük;

| (5) | „mereökosüsteem” – dünaamiline kompleks, milles taimede, loomade ja mikroorganismide kooslused ning nende elutu keskkond avaldavad üksteisele funktsionaalse üksusena vastastikust mõju; |
| --- | --- |

(5)

„mereökosüsteem” – dünaamiline kompleks, milles taimede, loomade ja mikroorganismide kooslused ning nende elutu keskkond avaldavad üksteisele funktsionaalse üksusena vastastikust mõju;

| (6) | „Ohualdis mereökosüsteem” – mis tahes mereökosüsteem, mille terviklikkust (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust) võib, otsustades parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt, ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega, sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid ja külmaveekäsnad. Kõige ohualtimad on sellised ökosüsteemid, mille talitlus kergesti häirub ja mis taastuvad väga aeglaselt või võivad mitte taastuda; |
| --- | --- |

(6)

„Ohualdis mereökosüsteem” – mis tahes mereökosüsteem, mille terviklikkust (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust) võib, otsustades parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt, ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega, sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid ja külmaveekäsnad. Kõige ohualtimad on sellised ökosüsteemid, mille talitlus kergesti häirub ja mis taastuvad väga aeglaselt või võivad mitte taastuda;

| (7) | „märkimisväärne kahjulik mõju” – mõju (hinnatakse üksikjuhtumite kaupa, kombineeritult või kumulatiivselt), mis kahjustab ökosüsteemi terviklikkust nii, et väheneb sellest mõjutatud populatsiooni taastekkevõime ning halveneb elupaikade pikaajaline loomulik produktiivsus, või mis põhjustab enam kui ajutist märkimisväärset liigirikkuse, elupaikade või kooseluvormide vähenemist; |
| --- | --- |

(7)

„märkimisväärne kahjulik mõju” – mõju (hinnatakse üksikjuhtumite kaupa, kombineeritult või kumulatiivselt), mis kahjustab ökosüsteemi terviklikkust nii, et väheneb sellest mõjutatud populatsiooni taastekkevõime ning halveneb elupaikade pikaajaline loomulik produktiivsus, või mis põhjustab enam kui ajutist märkimisväärset liigirikkuse, elupaikade või kooseluvormide vähenemist;

| (8) | „põhjapüügivahendid” – püügivahendid, mida tavalise kalapüügi käigus kasutatakse kokkupuutes merepõhjaga, sealhulgas põhjatraalid, tragid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, püünised ja mõrrad; |
| --- | --- |

(8)

„põhjapüügivahendid” – püügivahendid, mida tavalise kalapüügi käigus kasutatakse kokkupuutes merepõhjaga, sealhulgas põhjatraalid, tragid, seisevvõrgud, põhjaõngejadad, püünised ja mõrrad;

| (9) | „ohualti mereökosüsteemi juhuslik kohtamine” – laeva kohtumine tundliku mereökosüsteemi indikaatororganismidega, mille kogus loomusega saadud saagi hulgas on suurem lävetasemest, mis on 100 kg eluskoralli ja/või 1 000 kg eluskäsnade puhul; |
| --- | --- |

(9)

„ohualti mereökosüsteemi juhuslik kohtamine” – laeva kohtumine tundliku mereökosüsteemi indikaatororganismidega, mille kogus loomusega saadud saagi hulgas on suurem lävetasemest, mis on 100 kg eluskoralli ja/või 1 000 kg eluskäsnade puhul;

| (10) | „ohualti mereökosüsteemi indikaatororganismid” – korallid ja käsnad; |
| --- | --- |

(10)

„ohualti mereökosüsteemi indikaatororganismid” – korallid ja käsnad;

| (11) | „korallide indikaatorliigid” – ingliskeelse nimetusega antipatharians, korkkoralliline veenuslehvik (gorgonians), sarvkodalane-anemoon (cerianthid anemone fields), lobeelia (lophelia) ja ingliskeelse nimetusega sea pen fields. |
| --- | --- |

(11)

„korallide indikaatorliigid” – ingliskeelse nimetusega antipatharians, korkkoralliline veenuslehvik (gorgonians), sarvkodalane-anemoon (cerianthid anemone fields), lobeelia (lophelia) ja ingliskeelse nimetusega sea pen fields.

Artikkel 73

Olemasolevate põhjalähedase püügi piirkondade kindlaksmääramine

Liikmesriigid, kelle laevad tegelesid ajavahemikul 1987–2007 põhjalähedase püügiga SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile 2009. aasta 1. aprilliks olemasolevate püügipiirkondade üksikasjalikud kaardid. Komisjon edastab need kaardid viivitamata SEAFO täitevsekretärile. Kaardid põhinevad laevaseiresüsteemi andmetel ja/või muudel kättesaadavatel geograafilistel andmetel ning need tuleb esitada suurima võimaliku ruumilise ja ajalise täpsusega.

Artikkel 74

Põhjalähedane püük uutes põhjalähedase püügi piirkondades

1.   Alates 1. novembrist 2009 teostatakse uurimuslikku püüki või varem asjaomases olemasolevas püügipiirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega püüki vastavalt uurimusliku põhjalähedase püügi protokollis sätestatud nõuetele.

2.   Lõikes 1 osutatud uurimusliku põhjalähedase püügi protokolli töötab välja iga asjaomane liikmesriik ning see sisaldab järgmist:

| a) | püügikava, milles määratletakse sihtliigid, kuupäevad ja piirkonnad. Võetakse arvesse piirangute seadmist piirkondadele ja püügikoormusele, et tagada järkjärguline püük piiratud geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

a)

püügikava, milles määratletakse sihtliigid, kuupäevad ja piirkonnad. Võetakse arvesse piirangute seadmist piirkondadele ja püügikoormusele, et tagada järkjärguline püük piiratud geograafilistes piirkondades.

| b) | võimaluse korral põhjalähedase püügiga ohualtidele mereökosüsteemidele teadaolevalt ja eeldatavalt avaldatava mõju esialgne hinnang; |
| --- | --- |

b)

võimaluse korral põhjalähedase püügiga ohualtidele mereökosüsteemidele teadaolevalt ja eeldatavalt avaldatava mõju esialgne hinnang;

| c) | mõju vähendamise kava, sealhulgas meetmed ohualtidele mereökosüsteemidele, mida püügi käigus võidakse kohata, avaldatava märkimisväärse kahjuliku mõju vältimiseks; |
| --- | --- |

c)

mõju vähendamise kava, sealhulgas meetmed ohualtidele mereökosüsteemidele, mida püügi käigus võidakse kohata, avaldatava märkimisväärse kahjuliku mõju vältimiseks;

| d) | Püügi järelevalvekava, mis hõlmab kõigi püütud liikide registreerimist ja nende kohta aruande esitamist. Püügi registreerimine ja selle kohta esitatavad aruanded peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et viia vajadusel läbi püügitegevuse hindamine; |
| --- | --- |

d)

Püügi järelevalvekava, mis hõlmab kõigi püütud liikide registreerimist ja nende kohta aruande esitamist. Püügi registreerimine ja selle kohta esitatavad aruanded peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et viia vajadusel läbi püügitegevuse hindamine;

| e) | andmete kogumise kava, et hõlbustada ohualtide mereökosüsteemide/liikide kindlakstegemist püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

e)

andmete kogumise kava, et hõlbustada ohualtide mereökosüsteemide/liikide kindlakstegemist püügipiirkonnas.

3.   Alates lõikes 1 nimetatud kuupäevast ei alustata uurimuslikku püüki või varem asjaomases olemasolevas püügipiirkonnas mitte kasutatud põhjapüügivahenditega püüki enne, kui liikmesriik edastab lõikes 2 käsitletud teabe komisjoni kaudu SEAFO täitevsekretärile.

4.   Liikmesriigid esitavad põhjalähedase püügi tulemuste kohta aruande komisjoni kaudu SEAFO sekretärile.

Artikkel 75

Põhjalähedase püügi hinnang uutes ja olemasolevates piirkondades

1.   Liikmesriigid, kelle laevad teostavad või kavatsevad teostada põhjalähedast püüki SEAFO konventsiooniga reguleeritud piirkonnas, hindavad selle tegevusega ohualtidele mereökosüsteemidele teadaolevalt ja eeldatavalt avaldatavat mõju. Sellise hindamise eesmärk on määrata kindlaks, kas kõnealused tegevused põhjustavad märkimisväärset kahjulikku mõju ohualtidele mereökosüsteemidele, võttes arvesse varasemat põhjalähedast püüki SEAFO konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas.

2.   Lõikes 1 nimetatud hindamise läbiviimiseks toetuvad liikmesriigid parimale kättesaadavale teaduslikule ja tehnilisele teabele ohualtide mereökosüsteemide asukohtade kohta piirkonnas, kus nende kalalaevad kavatsevad püügiga tegeleda. Nende andmete hulka kuuluvad teaduslikud andmed, mille põhjal saab hinnata selliste ökosüsteemide esinemise tõenäosust, kui need on olemas.

3.   Liikmesriigid esitavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud hinnangud komisjonile ja SEAFO sekretariaadile võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 1. septembriks 2009. Esitatavate andmete hulka kuulub ka ohualtidele mereökosüsteemidele avalduva märkimisväärse kahjuliku mõju vältimiseks kavandatavate ning SCEAFO teaduskomisjoni koostatavate suuniste kohaselt läbiviidavate mõju vähendamise meetmete kirjeldus, kui selliseid meetmeid võetakse.

Artikkel 76

Teadusvaatlejad

1.   Lisaks artiklis 70 sätestatud nõuetele tagavad liikmesriigid, et nende lipu all sõitvate ja artikli 74 kohast uurimuslikku püüki teostavate laevade pardal viibib teadusvaatleja. Vaatlejad koguvad andmeid vastavalt protokollile, milles käsitletakse ohualtide mereökosüsteemide alase teabe kogumist.

2.   Lõikes 1 osutatud vaatlejad, kes koguvad andmeid vastavalt ohualtide mereökosüsteemide alase teabe kogumist käsitlevale protokollile:

| a) | kontrollivad iga loomust ohualtidele mereökosüsteemidele viitavate märkide ning ohualtide meres elavate liikide olemasolu tuvastamiseks; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad iga loomust ohualtidele mereökosüsteemidele viitavate märkide ning ohualtide meres elavate liikide olemasolu tuvastamiseks;

| b) | registreerivad teabelehtedele järgmised andmed ohualtide mereökosüsteemide kindlakstegemiseks: laeva nimi, püügivahendi liik, asukoht (pikkus-/laiuskraad), sügavus, liigi kood, püügireisi number, loomuse number, vaatleja nimi; |
| --- | --- |

b)

registreerivad teabelehtedele järgmised andmed ohualtide mereökosüsteemide kindlakstegemiseks: laeva nimi, püügivahendi liik, asukoht (pikkus-/laiuskraad), sügavus, liigi kood, püügireisi number, loomuse number, vaatleja nimi;

| c) | koguvad bioloogilisi representatiivseid valimeid kogu saagi hulgast. Bioloogilised valimid kogutakse ja külmutatakse, kui seda nõuab lipuliikmesriigi teadusasutus või komisjon; |
| --- | --- |

c)

koguvad bioloogilisi representatiivseid valimeid kogu saagi hulgast. Bioloogilised valimid kogutakse ja külmutatakse, kui seda nõuab lipuliikmesriigi teadusasutus või komisjon;

| d) | edastavad valimid püügireisi lõpus lipuliikmesriigi teadusasutusele. |
| --- | --- |

d)

edastavad valimid püügireisi lõpus lipuliikmesriigi teadusasutusele.

Artikkel 77

Ohualti mereökosüsteemi juhuslik kohtamine

1.   Ühenduse lipu all sõitvad laevad, kes teostavad põhjalähedast püüki SEAFO konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, järgivad järgmiseid nõudeid:

| a) | Kui kättesaadavate andmete põhjal oletatakse, et on kohatud ohualti mereökosüsteemi, eelkõige kui saagi hulgas esineb märkimisväärsel hulgal tundlikele mereökosüsteemide olemasolule viitavaid indikaatororganisme, määratakse laeval kindlaks saagi hulgas esinevate tundlikele mereökosüsteemide olemasolule viitavate indikaatororganismide kogus. Artikli 74 kohaselt tööülesandeid täitma määratud vaatleja tuvastab korallid, käsnad ja mis tahes muud ohualti mereökosüsteemi kuuluvad organismid võimalikult madala taksonoomilise üksuse tasemeni ning järgib artikli 74 lõikes 2 sätestatud uurimusliku põhjalähedase püügi protokolli ja kasutab saagi hulgast proovide võtmisel kasutatavaid SEAFO vorme. Vaatlejad esitavad SEAFO püügireisi koondaruande lipuliikmesriigile, kes edastab teabe viivitamata komisjoni kaudu SEAFO sekretariaadile; |
| --- | --- |

a)

Kui kättesaadavate andmete põhjal oletatakse, et on kohatud ohualti mereökosüsteemi, eelkõige kui saagi hulgas esineb märkimisväärsel hulgal tundlikele mereökosüsteemide olemasolule viitavaid indikaatororganisme, määratakse laeval kindlaks saagi hulgas esinevate tundlikele mereökosüsteemide olemasolule viitavate indikaatororganismide kogus. Artikli 74 kohaselt tööülesandeid täitma määratud vaatleja tuvastab korallid, käsnad ja mis tahes muud ohualti mereökosüsteemi kuuluvad organismid võimalikult madala taksonoomilise üksuse tasemeni ning järgib artikli 74 lõikes 2 sätestatud uurimusliku põhjalähedase püügi protokolli ja kasutab saagi hulgast proovide võtmisel kasutatavaid SEAFO vorme. Vaatlejad esitavad SEAFO püügireisi koondaruande lipuliikmesriigile, kes edastab teabe viivitamata komisjoni kaudu SEAFO sekretariaadile;

| b) | Kui punkti a kohaste meetmete võtmise tulemusel leiab kinnitust, et on kohtutud ohualtide mereökosüsteemidega, teeb laeva kapten järgmist:






  i) | teavitab kõnealusest asjaolust lipuliikmesriiki, kes edastab teabe viivitamata komisjonile ja SEAFO täitevsekretärile. Komisjon palub viivitamata liikmesriigil hoiatada kõiki ühenduse laevu, kellel on lubatud tegutseda SEAFO konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, |
| --- | --- | --- |

b)

Kui punkti a kohaste meetmete võtmise tulemusel leiab kinnitust, et on kohtutud ohualtide mereökosüsteemidega, teeb laeva kapten järgmist:

i)

teavitab kõnealusest asjaolust lipuliikmesriiki, kes edastab teabe viivitamata komisjonile ja SEAFO täitevsekretärile. Komisjon palub viivitamata liikmesriigil hoiatada kõiki ühenduse laevu, kellel on lubatud tegutseda SEAFO konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas,

| ii) | lõpetab püügi, hiivab püügivahendid pardale ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale traalimiskoha / loomuse võtmise koha lõpppunktist suunas, kus kogu olemasoleva teabe kohaselt on kõige väiksem tõenäosus uuesti kohata tundlikku mereökosüsteemi. Järgmised traalimised, loomuse võtmised viiakse läbi paralleelselt selle traalimise / loomuse võtmise suunaga, mille korral kohati tundlikku mereökosüsteemi. |
| --- | --- |

ii)

lõpetab püügi, hiivab püügivahendid pardale ja liigub vähemalt kaks meremiili eemale traalimiskoha / loomuse võtmise koha lõpppunktist suunas, kus kogu olemasoleva teabe kohaselt on kõige väiksem tõenäosus uuesti kohata tundlikku mereökosüsteemi. Järgmised traalimised, loomuse võtmised viiakse läbi paralleelselt selle traalimise / loomuse võtmise suunaga, mille korral kohati tundlikku mereökosüsteemi.

2.   Kui leiab kinnitust, et uutes püügipiirkondades on kohatud ohualteid mereökosüsteeme, suleb komisjon SEAFO täitevsekretäri teatise alusel esialgselt kahe meremiili raadiusega ala ümber selle koha, millega seoses esitati aruanne lõike 1 punkti b alusel. Laev teatab aruande esitamisega seotud asukoha, teatades kas traalimise / loomuse võtmise lõpppunkti või muu asukohta, mis tõenditele tuginedes on lähim täpsele tundlike mereökosüsteemide kohtamise paigale. Sellist ajutist sulgemist rakendatakse kuni ajani, mil SEAFO sekretariaat teatab, et piirkonna võib uuesti avada.

XI PEATÜKK

IOTC PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 78

Merelindude kaaspüügi vähendamine

1.   Liikmesriigid koguvad kogu kättesaadava teabe merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu kaaspüügi kohta oma kalalaevade poolt ning edastavad kõnealused andmed IOTC-le, saates komisjonile koopia.

2.   Liikmesriigid püüavad tõhusate leevendusmeetmete abil vähendada merelindude kaaspüügi taset mis tahes püügil kõigis kalastuspiirkondades ja kõigil püügihooaegadel.

3.   Ühenduse kalalaevad, mis püüavad kala lõuna pool 30o lõunalaiust, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid) vastavalt järgmistele tehnilistele sätetele:

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja IOTC vastuvõetud kasutamiseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja IOTC vastuvõetud kasutamiseeskirjadele;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30o lõunalaiust; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30o lõunalaiust;

| c) | vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

4.   Triivõngejadasid kasutavad ühenduse kalapüügilaevad vabastatakse lõike 3 nõuetest, kui nad püüavad mõõkkala „ameerika õngejada süsteemi” kasutades.

Artikkel 79

Püügivõimsuse piirangud troopikatuuni püüdvate laevade puhul

1.   IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate ühenduse laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus on järgmine:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (GT) |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 22 | 61 400 |
| Prantsusmaa | 21 | 31 467 |
| Itaalia | 1 | 2 137 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (GT)

Hispaania

22

61 400

Prantsusmaa

21

31 467

Itaalia

1

2 137

2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid muuta laevade arvu püügivahendite järgi, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

3.   Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse muudatuse puhul oleksid ülekantavad laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laev, üle ei kanta.

4.   Lõikes 1 osutatud ühenduse laevadel on samuti luba kalastada IOTC piirkonnas mõõkkala ja pikkuim-tuuni.

5.   IOTCle esitatud arenguplaanide rakendamise arvessevõtmiseks võib käesolevas artiklis esitatud püügivõimsuse piiranguid suurendada nendes arenguplaanides kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 80

Püügivõimsuse piirangud mõõkkala ja pikkuim-tuuni püüdvate laevade puhul

1.   IOTC piirkonnas mõõkkala ja pikkuim-tuuni püüdvate ühenduse laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus on järgmine:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (GT) |
| --- | --- | --- |
| Hispaania | 27 | 11 600 |
| Prantsusmaa | 25 | 1 940 |
| Portugal | 26 | 10 100 |
| Ühendkuningriik | 4 | 1 400 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (GT)

Hispaania

27

11 600

Prantsusmaa

25

1 940

Portugal

26

10 100

Ühendkuningriik

4

1 400

2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid muuta laevade arvu püügivahendite järgi, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

3.   Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse muudatuse puhul oleksid ülekantavad laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laev, üle ei kanta.

4.   Lõikes 1 osutatud ühenduse laevadel on samuti luba kalastada IOTC piirkonnas troopilisi tuunikalu.

5.   IOTCle esitatud arenguplaanide rakendamise arvessevõtmiseks võib käesolevas artiklis esitatud püügivõimsuse piiranguid suurendada nendes arenguplaanides kehtestatud piiride ulatuses.

XII PEATÜKK

SPFO PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 81

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud

1.   Liikmesriigid, kes 2008. aastal tegelesid aktiivselt kalapüügiga, piiravad 2009. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade GT taset SPFO piirkonnas tasemeni 63 000 GT, et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas.

2.   Liikmesriigid, kes on varem püüdnud pelaagilisi liike Vaikse ookeani lõunaosas, kuid 2008. aastal kalapüügiga ei tegelenud, võivad 2009. aastal siseneda püügiks SPFO piirkonda, juhul kui nad vabatahtlikult piiravad püügikoormust.

3.   Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile SPFO piirkonnas kalapüügiga tegelevate oma laevade nimed ja omadused, sh kogumahutavuse.

4.   Liikmesriigid edastavad igal kuul komisjonile teabe oma laevade 2009. aastal SPFO piirkonnas tegeliku viibimise kohta. Teavitamisel tuginetakse laevaseiresüsteemi andmetele, püügipäevikutele ja olemasolu korral sadamasse sisenemise teabele.

5.   Liikmesriigid edastavad SPFO ajutisele teaduslikule töörühmale ülevaatamiseks kõik SPFO piirkonna pelaagiliste kalavarude hindamise ja uuringute tulemused ning taotlevad oma teadusekspertide aktiivset osalemist SPFO teadustöös, mis käsitleb pelaagilisi liike.

6.   Liikmesriigid tagavad nii palju kui võimalik vaatlejate olemasolu oma riigi lipu all sõitvatel laevadel, et jälgida pelaagilist kalapüüki Vaikse ookeani lõunaosas ja koguda asjakohaseid teaduslikke andmeid.

Artikkel 82

Põhjalähedane kalapüük

1.   Liikmesriigid piiravad SPFO piirkonnas põhjalähedase kalapüügi püügikoormust või saaki aasta keskmisele tasemele ajavahemiku 1. jaanuar 2002 kuni 31. detsember 2006 põhjal, arvestades kalalaevade arvu ja muid näitajaid, mis kajastavad saagi taset, püügikoormust ja -võimsust.

2.   Liikmesriigid ei laienda põhjalähedast püüki SPFO uutesse piirkondadesse, kus praegu sellise püügiga ei tegelda.

3.   Ühenduse laevad lõpetavad põhjalähedase kalapüügi viie miili kaugusel sellisest kohast SPFO piirkonnas, kus on püügitegevuse käigus leitud tõendeid ohualtidest mereökosüsteemidest. Ühenduse laevad teatavad oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele, komisjonile ja SPFO ajutisele sekretariaadile leiu asukoha ja asjaomase ökosüsteemi liigi, et asjassepuutuva koha kaitseks saaks võtta vajalikud meetmed.

4.   Liikmesriigid määravad vaatlejad kõigile oma lipu all sõitvatele laevadele, mis tegelevad või kavatsevad hakata tegelema põhjatraalpüügiga SPFO piirkonnas ning tagavad vaatlejate kohalolu piisava taseme oma lipu all sõitvatel laevadel, mis tegelevad muu põhjalähedase püügiga SPFO piirkonnas.

Artikkel 83

Andmete kogumine ja jagamine

Liikmesriigid koguvad, kontrollivad ja esitavad andmeid kooskõlas menetlustega, mida on kirjeldatud andmete kogumise, edastamise, kontrollimise ja vahetuse SPFO normides.

XIII PEATÜKK

WCPFC PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 84

Püügikoormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügikoormus WCPFC piirkonnas piirdub üksnes nende püügikoormustega, mille suhtes ühendus on sõlminud kalanduse partnerluslepingud kõnealuse piirkonna rannikuriikidega.

Artikkel 85

Suletud piirkond püügiks peibutuspüügivahenditega

1.   Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsiooni (WCPFC) piirkonnas, mis asub 20o põhjalaiuse ja 20o lõunalaiuse vahel, on püük seinnoodaga varustatud laevadega, mis kasutavad peibutusvahendeid, keelatud 1. augustist 2009 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2009 (kell 24.00). Sellel ajal võib seinnoodaga varustatud laev kalastada nimetatud WCPFC piirkonnas üksnes juhul, kui tema pardal on vaatleja, kes jälgib, et mitte mingil ajahetkel:

| — | ei kasutata laeval peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid, |
| --- | --- |

—

ei kasutata laeval peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid,

| — | ei püüta laeval kalu peibutuspüügivahenditega. |
| --- | --- |

—

ei püüta laeval kalu peibutuspüügivahenditega.

2.   Kõik lõike 1 esimeses lauses osutatud WCPFC piirkonnas kalastavad seinnoodaga varustatud laevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik kulduim-tuunid, suursilm-tuunid ja vööttuunid.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| — | reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks, |
| --- | --- |

—

reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks,

| — | kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või |
| --- | --- |

—

kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu, või

| — | kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike. |
| --- | --- |

—

kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 86

Majandamiskavad peibutuspüügivahendite kasutamiseks

1.   Liikmesriigid, kelle laevadel on luba kalastada WCPFC piirkonnas, koostavad majanduskavad ankurdatud või triivivate peibutuspüügivahendite kasutamiseks. Kõnealused majanduskavad sisaldavad strateegiaid, mille abil piirata suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni noorkalade häirimist.

2.   Punktis 1 osutatud majanduskavad esitatakse komisjonile hiljemalt 15. oktoobril 2009. Komisjon koostab nende majanduskavade põhjal ühenduse majanduskava ja esitab selle WCPFC sekretariaadile hiljemalt 31. detsembril 2009.

Artikkel 87

Mõõkkala püüdvate laevade maksimaalne arv

1.   WCPFC piirkonnast lõuna pool 20o S mõõkkala püüdvate ühenduse laevade arv ei või ületada 14 laeva. Ühenduse osalus piirdub Hispaania lipu all sõitvate laevadega.

2.   Lõikes 1 osutatud piirkonnas püütava mõõkkala kogupüügi piirnorm on 3 107 tonni.

XIV PEATÜKK

ICCAT PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 88

Merelindude kaaspüügi vähendamine

1.   Liikmesriigid koguvad kogu kättesaadava teabe merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu püügi kohta oma kalalaevade poolt, ning edastavad kõnealused andmed ICCATi sekretariaadile ja komisjonile.

2.   Liikmesriigid püüavad tõhusate leevendusmeetmete abil vähendada merelindude kaaspüügi taset mis tahes püügil kõigis kalastuspiirkondades ja kõigil püügihooaegadel.

3.   Ühenduse kalalaevad, mis püüavad kala lõuna pool 20o S, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid) vastavalt järgmistele tehnilistele sätetele:

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti konstruktsiooni tingimustele ja ICCATi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti konstruktsiooni tingimustele ja ICCATi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 20oS; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 20oS;

| c) | vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

4.   Erandina lõikest 3 võivad mõõkkala püüdvad ühenduse õngejadalaevad kasutada monokiust õngejada vahendeid, tingimusel et need laevad:

| a) | lasevad oma õngejadad vette nautilise hämariku ja koidu vahelisel ajavahemikul, nagu need on sätestatud kalapüügi geograafilist asukohta käsitlevas nautilise hämariku ja koidu aastaraamatus; |
| --- | --- |

a)

lasevad oma õngejadad vette nautilise hämariku ja koidu vahelisel ajavahemikul, nagu need on sätestatud kalapüügi geograafilist asukohta käsitlevas nautilise hämariku ja koidu aastaraamatus;

| b) | kasutavad minimaalselt 60 g raskust, mis on paigutatud õngekonksust maksimaalselt 3 m kaugusele, et saavutada optimaalne vajumiskiirus. |
| --- | --- |

b)

kasutavad minimaalselt 60 g raskust, mis on paigutatud õngekonksust maksimaalselt 3 m kaugusele, et saavutada optimaalne vajumiskiirus.

Artikkel 89

Suletud püügipiirkondade ja püügikeeluaja kehtestamine mõõkkala püügiks Vahemeres

Mõõkkalade, eriti noorkalade kaitseks keelatakse mõõkkala püük Vahemeres 1. oktoobrist kuni 30. novembrini 2009.

Artikkel 90

Atlandi mõõkkala alammõõt

Sellise atlandi mõõkkala tahtmatu püük, mis on vastavalt määruse (EÜ) nr 520/2007 artikli 8 lõikele 1 alamõõduline, on lubatud, kui lossitud kalade arvuna väljendatud tahtmatu püük ei ületa 15 % asjaomase laeva poolt püütud mõõkkala kogupüügist.

Artikkel 91

Haid

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed kalastussuremuse vähendamiseks põhjaatlandi makohai püügil.

2.   Kalastavad ühenduse laevad lasevad viivitamata elusatena ja vigastamatutena vette ICCATi hallatava püügi käigus püütud ja laeva pardale tõmmatud suursilm-rebashaid (Alopias superciliosus).

Juhuslik püük ja elusatena vettelaskmine registreeritakse püügipäevikus.

Artikkel 92

Hariliku tuuni püügikeeld

1.   Hariliku tuuni püük pelaagilise õngepüügiga tegeleva suure, üle 24meetrise kalalaevaga on Atlandi ookean idaosas ja Vahemerel keelatud 1. juunist 31. detsembrini.

Erandina esimesest lõigust on piirkonnas, mis on lääne pool W ja põhja pool 42o N, sellistele laevadele selline püük keelatud 1. veebruarist 31. juulini.

2.   Atlandi ookean idaosas ja Vahemerel on hariliku tuuni püük seinnoodaga keelatud 15. juunist 15. aprillini.

3.   Atlandi ookeani idaosas on hariliku tuuni püük söödalaevade ja veoõngelaevadega keelatud 15. oktoobrist 15. juunini.

4.   Atlandi ookeani idaosas on hariliku tuuni püük pelaagilise püügi traaleritega keelatud 15. oktoobrist 15. juunini.

5.   Hariliku tuuni harrastus- ja sportpüük on Atlandi ookean idaosas ja Vahemerel keelatud 15. oktoobrist 15. juunini.

Artikkel 93

Hariliku tuuni harrastus- ja sportpüük

Liikmesriigid eraldavad ID lisas sätestatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.

XV PEATÜKK

EBASEADUSLIK, TEATAMATA JA REGULEERIMATA KALAPÜÜK

Artikkel 94

Atlandi ookeani põhjaosa

Atlandi ookeani põhjaosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatakse XV lisas sätestatud meetmeid.

XVI PEATÜKK

BERINGI MERE AVAMEREPIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 95

Beringi mere avamerepiirkonnas kalastamise keeld

Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud euroopa süsika (Theragra chalcogramma) püük.

XVII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 96

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 ja artikli 18 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 97

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Enne 1. jaanuari 2009 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLR piirkonna lubatud kogupüükide suhtes kohaldatakse artiklit 40 alates lubatud kogupüükide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

K. SCHWARZENBERG

eesistuja

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.

4

(5)  ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 7.

6

(7)  ELT L 157, 19.6.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 6.

8

(9)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

9

(10)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1.

10

(11)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1.

11

(12)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

12

(13)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1.

13

(14)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

14

(15)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

15

(16)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

16

(17)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.

17

(18)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

18

(19)  ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.

19

(20)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

20

(21)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 16.

21

(22)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 3.

22

(23)  ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

23

(24)  ELT L 123, 12.5.2007, lk 3.

24

(25)  ELT L 318, 5.12.2007, lk 1.

25

(26)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

26

(27)  ELT L 352, 31. 12 2008, lk 1.

27

(28)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

28

(29)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.

29

(30)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 1.

30

(31)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

31

(32)  EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.

32

(33)  EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1.

33

(34)  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

34

(35)  EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1.

35

(36)  EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39.

36

(37)  EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.

37

(38)  EÜT L 224, 16.8.2006, lk 22.

38

(39)  EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24.

39

(40)  EÜT L 196, 18.7.2006, lk 14.

40

(41)  ELT L 32, 4.2.2005, lk 1.

41

(42)  ELT L 151, 11.6.2008, lk 5.

42

(43)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

43

(44)  http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164

44

(45)  EÜT L 121, 12.5 1994, lk 3.

45

(46)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 1.

46

(47)  Nautilise hämariku täpsed kellaajad on esitatud käsiraamatu Nautical Almanac tabelites iga laiuskraadi, kohaliku aja ja kuupäeva jaoks. Kõik kellaajad nii laevade kui ka vaatlejate tegevuse dokumenteerimisel esitatakse koos viitega Greenwichi ajale (GMT).

47

---

I LISA

ÜHENDUSE KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID EÜ VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügi piirnorme käsitatakse kvootidena käesoleva määruse artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Ammodytes spp. | SAN | Tobiad |
| Anarhichas lupus | CAA | Harilik merihunt |
| Anarhichas spp. | CAT | Merihundid |
| Aphanopus carbo | BSF | Süsisaba |
| Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala |
| Beryx spp. | ALF | Limapead |
| Boreogadus saida | POC | Polaartursk |
| Brosme brosme | USK | Meriluts |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |
| Cetorhinus maximus | BSK | Hiidhai |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Krokodilljääkala |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Kergueleni jääkala |
| Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabid |
| Clupea harengus | HER | Heeringas |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |
| Dalatias licha | SCK | Šokolaad-ogahai |
| Deania calcea | DCA | Pikkkoon-hai |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšoovis |
| Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |
| Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai |
| Etmopterus spinax | ETX | Harilik tumehai |
| Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai |
| Germo alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest |
| Gobionotothen gibberifrons | NOG | Roheline rüntnototeenia |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala |
| Illex illecebrosus | SQI | Lühiuimkalmaar |
| Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |
| Lampanyctus achirus | LAC | Tõrvikkala |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimid |
| Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |
| Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest |
| Lophiidae | ANF | Merikuratlased |
| Macrourus berglax | RHG | Põhja-pikksaba |
| Macrourus spp. | GRV | Pikksabalased |
| Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Kalmaar |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlang |
| Merluccius merluccius | HKE | Euroopa merluus |
| Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |
| Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |
| Molva dypterygia | BLI | Sinine molva |
| Molva macrophthalmus | SLI | Vahemere molva |
| Molva molva | LIN | Harilik molva |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Notothenia rossii | NOR | Marmornototeenia |
| Pagellus bogaraveo | SBR | Besuugo |
| Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |
| Paralomis spp. | PAI | Krabilised |
| Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |
| Phycis spp. | FOX | Niituimlutsud |
| Platichthys flesus | FLE | Lest |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Pleuronectiformes | FLX | Lestalised |
| Pollachius pollachius | POL | Pollak |
| Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |
| Pseudochaenichthus georgianus | SGI | Tume ebajääkala |
| Radjiformes – Rajidae | SRX-RAJ | Railased |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Scomber scombrus | MAC | Makrell |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |
| Sebastes spp. | RED | Meriahvenad |
| Solea solea | SOL | Harilik merikeel |
| Solea spp. | SOX | Merikeeled |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |
| Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |
| Tetrapturus alba | WHM | Valge odanina |
| Thunnus alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Thunnus albacares | YFT | Kulduim-tuun |
| Thunnus maccoyii | SBF | Siniuim-tuun |
| Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |
| Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |
| Trachurus spp. | JAX | Stauriidid |
| Trisopterus esmarki | NOP | Norra tursik |
| Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |
| Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Ammodytes spp.

SAN

Tobiad

Anarhichas lupus

CAA

Harilik merihunt

Anarhichas spp.

CAT

Merihundid

Aphanopus carbo

BSF

Süsisaba

Argentina silus

ARU

Põhjaatlandi hõbekala

Beryx spp.

ALF

Limapead

Boreogadus saida

POC

Polaartursk

Brosme brosme

USK

Meriluts

Centrophorus squamosus

GUQ

Hall lühiogahai

Centroscymnus coelolepis

CYO

Portugali süvahai

Cetorhinus maximus

BSK

Hiidhai

Chaenocephalus aceratus

SSI

Krokodilljääkala

Champsocephalus gunnari

ANI

Haugjääkala

Channichthys rhinoceratus

LIC

Kergueleni jääkala

Chionoecetes spp.

PCR

Arktikakrabid

Clupea harengus

HER

Heeringas

Coryphaenoides rupestris

RNG

Kalju-tömppeakala

Dalatias licha

SCK

Šokolaad-ogahai

Deania calcea

DCA

Pikkkoon-hai

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagoonia kihvkala

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšoovis

Etmopterus princeps

ETR

Suur tumehai

Etmopterus pusillus

ETP

Ronkjas tumehai

Etmopterus spinax

ETX

Harilik tumehai

Euphausia superba

KRI

Tavaline hiilgevähk

Gadus morhua

COD

Tursk

Galeorhinus galeus

GAG

Supi-nugishai

Germo alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Pikklest

Gobionotothen gibberifrons

NOG

Roheline rüntnototeenia

Hippoglossoides platessoides

PLA

Harilik karelest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Harilik hiidlest

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlandi karekala

Illex illecebrosus

SQI

Lühiuimkalmaar

Lamna nasus

POR

Harilik heeringahai

Lampanyctus achirus

LAC

Tõrvikkala

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Hall nototeenia

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimid

Limanda ferruginea

YEL

Ruske soomuslest

Limanda limanda

DAB

Harilik soomuslest

Lophiidae

ANF

Merikuratlased

Macrourus berglax

RHG

Põhja-pikksaba

Macrourus spp.

GRV

Pikksabalased

Makaira nigricans

BUM

Sinine marliin

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Kalmaar

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Kilttursk

Merlangius merlangus

WHG

Merlang

Merluccius merluccius

HKE

Euroopa merluus

Micromesistius poutassou

WHB

Põhjaputassuu

Microstomus kitt

LEM

Väikesuulest

Molva dypterygia

BLI

Sinine molva

Molva macrophthalmus

SLI

Vahemere molva

Molva molva

LIN

Harilik molva

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Notothenia rossii

NOR

Marmornototeenia

Pagellus bogaraveo

SBR

Besuugo

Pandalus borealis

PRA

Harilik süvameregarneel

Paralomis spp.

PAI

Krabilised

Penaeus spp.

PEN

Viburhännakud

Phycis spp.

FOX

Niituimlutsud

Platichthys flesus

FLE

Lest

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Pleuronectiformes

FLX

Lestalised

Pollachius pollachius

POL

Pollak

Pollachius virens

POK

Põhjaatlandi süsikas

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljas

Pseudochaenichthus georgianus

SGI

Tume ebajääkala

Radjiformes – Rajidae

SRX-RAJ

Railased

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Süvalest

Salmo salar

SAL

Lõhe

Scomber scombrus

MAC

Makrell

Scophthalmus rhombus

BLL

Sile kammeljas

Sebastes spp.

RED

Meriahvenad

Solea solea

SOL

Harilik merikeel

Solea spp.

SOX

Merikeeled

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

Squalus acanthias

DGS

Harilik ogahai

Tetrapturus alba

WHM

Valge odanina

Thunnus alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Thunnus albacares

YFT

Kulduim-tuun

Thunnus maccoyii

SBF

Siniuim-tuun

Thunnus obesus

BET

Suursilm-tuun

Thunnus thynnus

BFT

Harilik tuun

Trachurus spp.

JAX

Stauriidid

Trisopterus esmarki

NOP

Norra tursik

Urophycis tenuis

HKW

Valge ameerikaluts

Xiphias gladius

SWO

Mõõkkala

Järgmine üldnimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:

| Pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga |
| --- | --- | --- |
| Pikkuim-tuun | ALB | Germo alalunga |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Merikuratlased | ANF | Lophiidae |
| Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Harilik merihunt | CAA | Anarhichas lupus |
| Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Lõhe | SAL | Salmo salar |
| Hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus |
| Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |
| Pikkkoon-hai | DCA | Deania calcea |
| Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo |
| Krokodilljääkala | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Sinine molva | BLI | Molva dypterygia |
| Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |
| Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |
| Sile kammeljas | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Merihundid | CAT | Anarhichas spp. |
| Tursk | COD | Gadus morhua |
| Harilik merikeel | SOL | Solea solea |
| Krabilised | PAI | Paralomis spp. |
| Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda |
| Lestalised | FLX | Pleuronectiformes |
| Lest | FLE | Platichthys flesus |
| Niituimlutsud | FOX | Phycis spp. |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |
| Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Pikksabalased | GRV | Macrourus spp. |
| Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Euroopa merluus | HKE | Merluccius merluccius |
| Heeringas | HER | Clupea harengus |
| Stauriidid | JAX | Trachurus spp. |
| Roheline rüntnototeenia | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Šokolaad-ogahai | SCK | Dalatias licha |
| Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |
| Tõrvikkala | LAC | Lampanyctus achirus |
| Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |
| Harilik molva | LIN | Molva molva |
| Makrell | MAC | Scomber scombrus |
| Marmornototeenia | NOR | Notothenia rossii |
| Megrimid | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |
| Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norra tursik | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |
| Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polaartursk | POC | Boreogadus saida |
| Pollak | POL | Pollachius pollachius |
| Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Meriahvenad | RED | Sebastes spp. |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Põhjaatlandi süsikas | POK | Pollachius virens |
| Tobiad | SAN | Ammodytes spp. |
| Lühiuimkalmaar | SQI | Illex illecebrosus |
| Railased | SRX-RAJ | Radjiformes – Rajidae |
| Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |
| Arktikakrabid | PCR | Chionoecetes spp. |
| Merikeeled | SOX | Solea spp. |
| Siniuim-tuun | SBF | Thunnus maccoyii |
| Tume ebajääkala | SGI | Pseudochaenichthus georgianus |
| Vahemere molva | SLI | Molva macrophthalmus |
| Kilu | SPR | Sprattus sprattus |
| Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |
| Kalmaar | SQS | Martialia hyadesi |
| Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |
| Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |
| Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima |
| Meriluts | USK | Brosme brosme |
| Kergueleni jääkala | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |
| Valge odanina | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlang | WHG | Merlangius merlangus |
| Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares |
| Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |

Pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Pikkuim-tuun

ALB

Germo alalunga

Limapead

ALF

Beryx spp.

Harilik karelest

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

Merikuratlased

ANF

Lophiidae

Haugjääkala

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagoonia kihvkala

TOP

Dissostichus eleginoides

Harilik merihunt

CAA

Anarhichas lupus

Harilik hiidlest

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Lõhe

SAL

Salmo salar

Hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Pikkkoon-hai

DCA

Deania calcea

Süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Krokodilljääkala

SSI

Chaenocephalus aceratus

Sinine molva

BLI

Molva dypterygia

Sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Sile kammeljas

BLL

Scophthalmus rhombus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Merihundid

CAT

Anarhichas spp.

Tursk

COD

Gadus morhua

Harilik merikeel

SOL

Solea solea

Krabilised

PAI

Paralomis spp.

Harilik soomuslest

DAB

Limanda limanda

Lestalised

FLX

Pleuronectiformes

Lest

FLE

Platichthys flesus

Niituimlutsud

FOX

Phycis spp.

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Põhjaatlandi hõbekala

ARU

Argentina silus

Süvalest

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Pikksabalased

GRV

Macrourus spp.

Hall nototeenia

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Kilttursk

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Euroopa merluus

HKE

Merluccius merluccius

Heeringas

HER

Clupea harengus

Stauriidid

JAX

Trachurus spp.

Roheline rüntnototeenia

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Šokolaad-ogahai

SCK

Dalatias licha

Tavaline hiilgevähk

KRI

Euphausia superba

Tõrvikkala

LAC

Lampanyctus achirus

Hall lühiogahai

GUQ

Centrophorus squamosus

Väikesuulest

LEM

Microstomus kitt

Harilik molva

LIN

Molva molva

Makrell

MAC

Scomber scombrus

Marmornototeenia

NOR

Notothenia rossii

Megrimid

LEZ

Lepidorhombus spp.

Harilik süvameregarneel

PRA

Pandalus borealis

Norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Norra tursik

NOP

Trisopterus esmarki

Atlandi karekala

ORY

Hoplostethus atlanticus

Viburhännakud

PEN

Penaeus spp.

Atlandi merilest

PLE

Pleuronectes platessa

Polaartursk

POC

Boreogadus saida

Pollak

POL

Pollachius pollachius

Harilik heeringahai

POR

Lamna nasus

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Meriahvenad

RED

Sebastes spp.

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Põhjaatlandi süsikas

POK

Pollachius virens

Tobiad

SAN

Ammodytes spp.

Lühiuimkalmaar

SQI

Illex illecebrosus

Railased

SRX-RAJ

Radjiformes – Rajidae

Ronkjas tumehai

ETP

Etmopterus pusillus

Arktikakrabid

PCR

Chionoecetes spp.

Merikeeled

SOX

Solea spp.

Siniuim-tuun

SBF

Thunnus maccoyii

Tume ebajääkala

SGI

Pseudochaenichthus georgianus

Vahemere molva

SLI

Molva macrophthalmus

Kilu

SPR

Sprattus sprattus

Harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Kalmaar

SQS

Martialia hyadesi

Mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Supi-nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Harilik kammeljas

TUR

Psetta maxima

Meriluts

USK

Brosme brosme

Kergueleni jääkala

LIC

Channichthys rhinoceratus

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Valge ameerikaluts

HKW

Urophycis tenuis

Valge odanina

WHM

Tetrapturus alba

Merlang

WHG

Merlangius merlangus

Pikklest

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Ruske soomuslest

YEL

Limanda ferruginea

IA LISA

SKEGERRAK, KATTEGAT, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkond, CECAFi EÜ veed, Prantsuse Guajaana veed

| Liik | : | Tobiaslased

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tobiaslased

Ammodytidae

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkonna EÜ veed; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkonna EÜ veed; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed (1)

(SAN/2A3A4.)

Taani

167 436

Ühendkuningriik

3 660

Saksamaa

256

Rootsi

6 148

EÜ

177 500

Norra

20 000 (2)

Fääri saared

2 500 (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

200 000

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(ARU/1/2.)

Saksamaa

31

Prantsusmaa

10

Madalmaad

25

Ühendkuningriik

50

EÜ

116

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Püügipiirkond | : | III ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (ARU/3/4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

III ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(ARU/3/4.)

Taani

1 180

Saksamaa

12

Prantsusmaa

8

Iirimaa

8

Madalmaad

55

Rootsi

46

Ühendkuningriik

21

EÜ

1 331

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Püügipiirkond | : | V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(ARU/567.)

Saksamaa

405

Prantsusmaa

9

Iirimaa

375

Madalmaad

4 226

Ühendkuningriik

297

EÜ

5 311

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Püügipiirkond | : | I, II ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (USK/1214EI.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, II ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(USK/1214EI.)

Saksamaa

7 (3)

Prantsusmaa

7 (3)

Ühendkuningriik

7 (3)

Muud

3 (3)

EÜ

24 (3)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Püügipiirkond | : | III püügipiirkonna EÜ veed
  (USK/03-C.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

III püügipiirkonna EÜ veed

(USK/03-C.)

Taani

14

Rootsi

7

Saksamaa

7

EÜ

28

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna EÜ veed
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna EÜ veed

(USK/04-C.)

Taani

62

Saksamaa

19

Prantsusmaa

44

Rootsi

6

Ühendkuningriik

94

Muud

6 (4)

EÜ

231

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Püügipiirkond | : | V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V, VI ja VII püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(USK/567EI.)

Saksamaa

6

Hispaania

21

Prantsusmaa

254

Iirimaa

25

Ühendkuningriik

123

Muud

6 (5)

EÜ

435

Norra (6)

3 350 (7)
   (8)

Lubatud kogupüük (TAC)

3 785

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (USK/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(USK/4AB-N.)

Belgia

0

Taani

165

Saksamaa

1

Prantsusmaa

0

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

4

EÜ

170

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (9)

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | IIIa
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa

(HER/03A.)

Taani

15 611

Saksamaa

250

Rootsi

16 329

EÜ

32 190

Fääri saared

500 (10)

Lubatud kogupüük (TAC)

37 722

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (11)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (11)

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | ICES IV piirkonna EÜ ja Norra veed põhja pool 53o30' N
  (HER/04A.), (HER/04B.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

ICES IV piirkonna EÜ ja Norra veed põhja pool 53o30' N

(HER/04A.), (HER/04B.)

Taani

23 475

Saksamaa

14 762

Prantsusmaa

10 072

Madalmaad

22 519

Rootsi

1 740

Ühendkuningriik

25 275

EÜ

97 843

Norra

49 590 (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

171 000

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool märgitud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool
  62o N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool

62o N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (HER/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(HER/04-N.)

Rootsi

846 (13)

EÜ

846

Lubatud kogupüük (TAC)

ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (14)

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas
  (HER/03A-BC.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas

(HER/03A-BC.)

Taani

7 157

Saksamaa

64

Rootsi

1 152

EÜ

8 373

Lubatud kogupüük (TAC)

8 373

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (15)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (15)

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Kaaspüük IV, VIId püügipiirkonnas ja püügipiirkonna IIa EÜ vetes
  (HER/2A47DX.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kaaspüük IV, VIId püügipiirkonnas ja püügipiirkonna IIa EÜ vetes

(HER/2A47DX.)

Belgia

79

Taani

15 303

Saksamaa

79

Prantsusmaa

79

Madalmaad

79

Rootsi

75

Ühendkuningriik

291

EÜ

15 985

Lubatud kogupüük (TAC)

15 985

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (16)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (16)

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VIId; IVc (17)

  (HER/4CXB7D.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId; IVc (17)

(HER/4CXB7D.)

Belgia

7 100 (18)

Taani

335 (18)

Saksamaa

210 (18)

Prantsusmaa

5 462 (18)

Madalmaad

8 550 (18)

Ühendkuningriik

1 910 (18)

EÜ

23 567

Lubatud kogupüük (TAC)

171 000

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Vb, VIb ja VIaN piirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed (19)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb, VIb ja VIaN piirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed (19)

(HER/5B6ANB)

Saksamaa

2 359

Prantsusmaa

446

Iirimaa

3 187

Madalmaad

2 359

Ühendkuningriik

12 749

EÜ

21 100

Fääri saared

660 (20)

Lubatud kogupüük (TAC)

21 760

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VIIbc; VIaS (21)

  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIbc; VIaS (21)

(HER/6AS7BC)

Iirimaa

8 467

Madalmaad

847

EÜ

9 314

Lubatud kogupüük (TAC)

9 314

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VI Clyde (22)

  (HER/06ACL.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI Clyde (22)

(HER/06ACL.)

Ühendkuningriik

800

EÜ

800

Lubatud kogupüük (TAC)

800

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VIIa (23)

  (HER/07A/MM.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa (23)

(HER/07A/MM.)

Iirimaa

1 250

Ühendkuningriik

3 550

EÜ

4 800

Lubatud kogupüük (TAC)

4 800

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VIIe and VIIf
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIe and VIIf

(HER/7EF.)

Prantsusmaa

500

Ühendkuningriik

500

EÜ

1 000

Lubatud kogupüük (TAC)

1 000

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) and VIIk (24)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) and VIIk (24)

(HER/7G-K.)

Saksamaa

66

Prantsusmaa

365

Iirimaa

5 115

Madalmaad

365

Ühendkuningriik

7

EÜ

5 918

Lubatud kogupüük (TAC)

5 918

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Püügipiirkond | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIII

(ANE/08.)

Hispaania

0

Prantsusmaa

0

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

0

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Püügipiirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(ANE/9/3411)

Hispaania

3 826

Portugal

4 174

EÜ

8 000

Lubatud kogupüük (TAC)

8 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | Skagerrak (25)

  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Skagerrak (25)

(COD/03AN.)

Belgia

10

Taani

3 291

Saksamaa

83

Madalmaad

21

Rootsi

576

EÜ

3 981

Lubatud kogupüük (TAC)

4 114

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | Kattegat (26)

  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kattegat (26)

(COD/03AS.)

Taani

312

Saksamaa

6

Rootsi

187

EÜ

505

Lubatud kogupüük (TAC)

505

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | IV; IIa Püügipiirkonna EÜ veed; IIIa Püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV; IIa Püügipiirkonna EÜ veed; IIIa Püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

(COD/2A3AX4)

Belgia

851

Taani

4 889

Saksamaa

3 100

Prantsusmaa

1 051

Madalmaad

2 762

Rootsi

33

Ühendkuningriik

11 216

EÜ

23 902

Norra

4 896 (27)

Lubatud kogupüük (TAC)

28 798

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES Püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV Püügipiirkonna Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 20 775 |

IV Püügipiirkonna Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

20 775

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (COD/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(COD/04-N.)

Rootsi

382 (28)

EÜ

382

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | VI; Vb Püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV Püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (COD/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb Püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV Püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(COD/561214)

Belgia

0

Saksamaa

4

Prantsusmaa

48

Iirimaa

68

Ühendkuningriik

182

EÜ

302

Lubatud kogupüük (TAC)

302

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIa; Vb püügipiirkonna EÜ veed
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Belgia | 0 |
| Saksamaa | 4 |
| Prantsusmaa | 38 |
| Iirimaa | 54 |
| Ühendkuningriik | 144 |
| EÜ | 240 |

VIa; Vb püügipiirkonna EÜ veed

(COD/*5BC6A)

Belgia

0

Saksamaa

4

Prantsusmaa

38

Iirimaa

54

Ühendkuningriik

144

EÜ

240

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | VIIa
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa

(COD/07A.)

Belgia

12

Prantsusmaa

33

Iirimaa

592

Madalmaad

3

Ühendkuningriik

259

EÜ

899

Lubatud kogupüük (TAC)

899

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | VIIb–c, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb–c, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(COD/7XAD34)

Belgia

167

Prantsusmaa

2 735

Iirimaa

825

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

295

EÜ

4 023

Lubatud kogupüük (TAC)

4 023

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | VIId
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId

(COD/07D.)

Belgia

72

Prantsusmaa

1 409

Madalmaad

42

Ühendkuningriik

155

EÜ

1 678

Lubatud kogupüük (TAC)

1 678

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik heeringahai

  Lamna nasus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik heeringahai

Lamna nasus

| Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (POR/1-14CI) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(POR/1-14CI)

Taani

23 (29)

Prantsusmaa

248 (29)

Saksamaa

5 (29)

Iirimaa

6 (29)

Portugal

20 (29)

Hispaania

131 (29)

Rootsi

1 (29)

Ühendkuningriik

2 (29)

EÜ

436 (29)

Lubatud kogupüük (TAC)

436 (29)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Megrimid

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Megrimid

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(LEZ/2AC4-C)

Belgia

5

Taani

4

Saksamaa

4

Prantsusmaa

26

Madalmaad

21

Ühendkuningriik

1 537

EÜ

1 597

Lubatud kogupüük (TAC)

1 597

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Megrimid

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Megrimid

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (LEZ/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(LEZ/561214)

Hispaania

318

Prantsusmaa

1 240

Iirimaa

363

Ühendkuningriik

878

EÜ

2 799

Lubatud kogupüük (TAC)

2 799

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Megrimid

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Megrimid

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(LEZ/07.)

Belgia

494

Hispaania

5 490

Prantsusmaa

6 663

Iirimaa

3 029

Ühendkuningriik

2 624

EÜ

18 300

Lubatud kogupüük (TAC)

18 300

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Megrimid

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Megrimid

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(LEZ/8ABDE.)

Hispaania

1 176

Prantsusmaa

949

EÜ

2 125

Lubatud kogupüük (TAC)

2 125

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Megrimid

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Megrimid

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(LEZ/8C3411)

Hispaania

1 320

Prantsusmaa

66

Portugal

44

EÜ

1 430

Lubatud kogupüük (TAC)

1 430

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik soomuslest ja lest

  Limanda limanda ja Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik soomuslest ja lest

Limanda limanda ja Platichthys flesus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (D/F/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(D/F/2AC4-C)

Belgia

513

Taani

1 927

Saksamaa

2 890

Prantsusmaa

200

Madalmaad

11 654

Rootsi

6

Ühendkuningriik

1 620

EÜ

18 810

Lubatud kogupüük (TAC)

18 810

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(ANF/2AC4-C)

Belgia

401

Taani

884

Saksamaa

432

Prantsusmaa

82

Madalmaad

303

Rootsi

10

Ühendkuningriik

9 233

EÜ

11 345

Lubatud kogupüük (TAC)

11 345

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (ANF/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(ANF/4AB-N.)

Belgia

47

Taani

1 189

Saksamaa

19

Madalmaad

17

Ühendkuningriik

278

EÜ

1 550

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (ANF/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(ANF/561214)

Belgia

200

Saksamaa

228

Hispaania

214

Prantsusmaa

2 462

Iirimaa

557

Madalmaad

193

Ühendkuningriik

1 713

EÜ

5 567

Lubatud kogupüük (TAC)

5 567

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(ANF/07.)

Belgia

2 595 (30)

Saksamaa

289 (30)

Hispaania

1 031 (30)

Prantsusmaa

16 651 (30)

Iirimaa

2 128 (30)

Madalmaad

336 (30)

Ühendkuningriik

5 050 (30)

EÜ

28 080 (30)

Lubatud kogupüük (TAC)

28 080 (30)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(ANF/8ABDE.)

Hispaania

1 206

Prantsusmaa

6 714

EÜ

7 920

Lubatud kogupüük (TAC)

7 920

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(ANF/8C3411)

Hispaania

1 467

Prantsusmaa

1

Portugal

292

EÜ

1 760

Lubatud kogupüük (TAC)

1 760

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkond ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (HAD/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkond ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(HAD/3A/BCD)

Belgia

11

Taani

1 866

Saksamaa

118

Madalmaad

2

Rootsi

220

EÜ

2 217 (31)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 590

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

(HAD/2AC4.)

Belgia

243

Taani

1 668

Saksamaa

1 061

Prantsusmaa

1 850

Madalmaad

182

Rootsi

168

Ühendkuningriik

27 507

EÜ

32 679 (32)

Norra

8 685

Lubatud kogupüük (TAC)

42 110

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool märgitud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 24 863 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(HAD/*04N-)

EÜ

24 863

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (HAD/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(HAD/04-N.)

Rootsi

707 (33)

EÜ

707

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | ICES VIb, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

ICES VIb, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(HAD/6B1214)

Belgia

13

Saksamaa

16

Prantsusmaa

649

Iirimaa

463

Ühendkuningriik

4 738

EÜ

5 879

Lubatud kogupüük (TAC)

5 879

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | Vb ja VIa püügipiirkonna EÜ veed
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb ja VIa püügipiirkonna EÜ veed

(HAD/5BC6A.)

Belgia

4

Saksamaa

5

Prantsusmaa

194

Iirimaa

576

Ühendkuningriik

2 737

EÜ

3 516

Lubatud kogupüük (TAC)

3 516

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(HAD/7X7A34)

Belgia

129

Prantsusmaa

7 719

Iirimaa

2 573

Ühendkuningriik

1 158

EÜ

11 579

Lubatud kogupüük (TAC)

11 579

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | VIIa
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa

(HAD/07A.)

Belgia

23

Prantsusmaa

103

Iirimaa

617

Ühendkuningriik

681

EÜ

1 424

Lubatud kogupüük (TAC)

1 424

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | IIIa
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa

(WHG/03A.)

Taani

232

Madalmaad

1

Rootsi

25

EÜ

258 (34)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 050

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

(WHG/2AC4.)

Belgia

270

Taani

1 166

Saksamaa

303

Prantsusmaa

1 752

Madalmaad

674

Rootsi

2

Ühendkuningriik

8 426

EÜ

12 593 (35)

Norra

1 517 (36)

Lubatud kogupüük (TAC)

15 173

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 9 252 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

9 252

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (WHG/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(WHG/561214)

Saksamaa

4

Prantsusmaa

70

Iirimaa

171

Ühendkuningriik

329

EÜ

574

Lubatud kogupüük (TAC)

574

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | VIIa
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa

(WHG/07A.)

Belgia

1

Prantsusmaa

7

Iirimaa

120

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

81

EÜ

209

Lubatud kogupüük (TAC)

209

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk
  (WHG/7X7A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk

(WHG/7X7A.)

Belgia

163

Prantsusmaa

9 999

Iirimaa

4 918

Madalmaad

81

Ühendkuningriik

1 788

EÜ

16 949

Lubatud kogupüük (TAC)

16 949

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | VIII
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIII

(WHG/08.)

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

2 160

EÜ

3 600

Lubatud kogupüük (TAC)

3 600

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Püügipiirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (WHG/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(WHG/9/3411)

Portugal

653

EÜ

653

Lubatud kogupüük (TAC)

653

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang ja pollak

  Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang ja pollak

Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (W/P/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(W/P/04-N.)

Rootsi

190 (37)

EÜ

190

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Euroopa merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (HKE/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(HKE/3A/BCD)

Taani

1 430

Rootsi

122

EÜ

1 552

Lubatud kogupüük (TAC)

1 552 (38)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Euroopa merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(HKE/2AC4-C)

Belgia

26

Taani

1 045

Saksamaa

120

Prantsusmaa

231

Madalmaad

60

Ühendkuningriik

326

EÜ

1 808

Lubatud kogupüük (TAC)

1 808 (39)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Euroopa merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(HKE/571214)

Belgia

265 (40)

Hispaania

8 513

Prantsusmaa

13 147 (40)

Iirimaa

1 593

Madalmaad

171 (40)

Ühendkuningriik

5 190 (40)

EÜ

28 879

Lubatud kogupüük (TAC)

28 879 (41)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 34 |
| Hispaania | 1 374 |
| Prantsusmaa | 1 374 |
| Iirimaa | 172 |
| Madalmaad | 17 |
| Ühendkuningriik | 772 |
| EÜ | 3 742 |

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

34

Hispaania

1 374

Prantsusmaa

1 374

Iirimaa

172

Madalmaad

17

Ühendkuningriik

772

EÜ

3 742

| Liik | : | Euroopa merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(HKE/8ABDE.)

Belgia

9 (42)

Hispaania

5 926

Prantsusmaa

13 309

Madalmaad

17 (42)

EÜ

19 261

Lubatud kogupüük (TAC)

19 261 (43)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 2 |
| Hispaania | 1 717 |
| Prantsusmaa | 3 090 |
| Madalmaad | 5 |
| EÜ | 4 814 |

VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(HKE/*57-14)

Belgia

2

Hispaania

1 717

Prantsusmaa

3 090

Madalmaad

5

EÜ

4 814

| Liik | : | Euroopa merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(HKE/8C3411)

Hispaania

5 186

Prantsusmaa

498

Portugal

2 420

EÜ

8 104

Lubatud kogupüük (TAC)

8 104

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | II ja IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHB/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

II ja IV püügipiirkonna Norra veed

(WHB/4AB-N.)

Taani

3 800

Ühendkuningriik

200

EÜ

4 000

Lubatud kogupüük (TAC)

590 000

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

11 307 (44)
   (45)

Saksamaa

4 396 (44)
   (45)

Hispaania

9 586 (44)
   (45)

Prantsusmaa

7 869 (44)
   (45)

Iirimaa

8 756 (44)
   (45)

Madalmaad

13 787 (44)
   (45)

Portugal

890 (44)
   (45)

Rootsi

2 797 (44)
   (45)

Ühendkuningriik

14 670 (44)
   (45)

EÜ

74 058 (44)
   (45)

Norra

63 200 (46)
   (47)

Fääri saared

10 500 (48)
   (49)

Lubatud kogupüük (TAC)

590 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(WHB/8C3411)

Hispaania

12 124

Portugal

3 031

EÜ

15 155 (50)
   (51)

Lubatud kogupüük (TAC)

590 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | II, IVa, V, VI püügipiirkonna EÜ veed põhja pool 56o30' N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12o W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

II, IVa, V, VI püügipiirkonna EÜ veed põhja pool 56o30' N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12o W

(WHB/24A567)

Norra

96 914 (52)
   (53)

Fääri saared

20 000 (54)
   (55)

Lubatud kogupüük (TAC)

590 000

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Väikesuulest ja pikklest

  Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Väikesuulest ja pikklest

Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(L/W/2AC4-C)

Belgia

368

Taani

1 013

Saksamaa

130

Prantsusmaa

277

Madalmaad

843

Rootsi

11

Ühendkuningriik

4 151

EÜ

6 793

Lubatud kogupüük (TAC)

6 793

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Sinine molva

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Sinine molva

Molva dypterygia

| Püügipiirkond | : | VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed)
  (BLI/67-) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI ja VII (ühenduse veed ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvad veed)

(BLI/67-)

Saksamaa

21

Eesti

3

Hispaania

67

Prantsusmaa

1 518

Iirimaa

6

Leedu

1

Poola

1

Ühendkuningriik

386

Muud

6 (56)

EÜ

2 009

Norra

150 (57)

Fääri saared

150 (58)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 309

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(LIN/1/2.)

Taani

10

Saksamaa

10

Prantsusmaa

10

Ühendkuningriik

10

Muud (59)

5

EÜ

45

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (LIN/03.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(LIN/03.)

Belgia

7 (60)

Taani

57

Saksamaa

7 (60)

Rootsi

22

Ühendkuningriik

7 (60)

EÜ

100

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna EÜ veed
  (LIN/04.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna EÜ veed

(LIN/04.)

Belgia

18

Taani

286

Saksamaa

177

Prantsusmaa

159

Madalmaad

6

Rootsi

12

Ühendkuningriik

2 196

EÜ

2 856

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (LIN/05.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(LIN/05.)

Belgia

9

Taani

6

Saksamaa

6

Prantsusmaa

6

Ühendkuningriik

6

EÜ

34

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(LIN/6X14.)

Belgia

40

Taani

7

Saksamaa

147

Hispaania

2 969

Prantsusmaa

3 166

Iirimaa

793

Portugal

7

Ühendkuningriik

3 645

EÜ

10 776

Norra

5 638 (61)
   (62)

Fääri saared

250 (63)
   (64)

Lubatud kogupüük (TAC)

16 664

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (LIN/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(LIN/4AB-N.)

Belgia

6

Taani

747

Saksamaa

21

Prantsusmaa

8

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

67

EÜ

850

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (NEP/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(NEP/3A/BCD)

Taani

3 800

Saksamaa

11 (65)

Rootsi

1 359

EÜ

5 170

Lubatud kogupüük (TAC)

5 170

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(NEP/2AC4-C)

Belgia

1 299

Taani

1 299

Saksamaa

19

Prantsusmaa

38

Madalmaad

669

Ühendkuningriik

21 513

EÜ

24 837

Lubatud kogupüük (TAC)

24 837

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (NEP/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(NEP/4AB-N.)

Taani

1 145

Saksamaa

1

Ühendkuningriik

64

EÜ

1 210

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed

(NEP/5BC6.)

Hispaania

38

Prantsusmaa

153

Iirimaa

255

Ühendkuningriik

18 445

EÜ

18 891

Lubatud kogupüük (TAC)

18 891

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | VII
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(NEP/07.)

Hispaania

1 479

Prantsusmaa

5 994

Iirimaa

9 091

Ühendkuningriik

8 086

EÜ

24 650

Lubatud kogupüük (TAC)

24 650

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(NEP/8ABDE.)

Hispaania

246

Prantsusmaa

3 858

EÜ

4 104

Lubatud kogupüük (TAC)

4 104

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | VIIIc
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc

(NEP/08C.)

Hispaania

108

Prantsusmaa

4

EÜ

112

Lubatud kogupüük (TAC)

112

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Püügipiirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(NEP/9/3411)

Hispaania

94

Portugal

280

EÜ

374

Lubatud kogupüük (TAC)

374

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | IIIa
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa

(PRA/03A.)

Taani

4 033

Rootsi

2 172

EÜ

6 205

Lubatud kogupüük (TAC)

11 620

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(PRA/2AC4-C)

Taani

3 700

Madalmaad

35

Rootsi

149

Ühendkuningriik

1 096

EÜ

4 980

Lubatud kogupüük (TAC)

4 980

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(PRA/04-N.)

Taani

500

Rootsi

164 (66)

EÜ

664

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Viburhännakud

  Penaeus spp |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Viburhännakud

Penaeus spp

| Püügipiirkond | : | Prantsuse Guajaana veed (67)

  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Prantsuse Guajaana veed (67)

(PEN/FGU.)

Prantsusmaa

4 108 (68)

EÜ

4 108 (68)

Lubatud kogupüük (TAC)

4 108 (68)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | Skagerrak (69)

  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Skagerrak (69)

(PLE/03AN.)

Belgia

56

Taani

7 280

Saksamaa

37

Madalmaad

1 400

Rootsi

390

EÜ

9 163

Lubatud kogupüük (TAC)

9 350

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | Kattegat (70)

  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kattegat (70)

(PLE/03AS.)

Taani

2 081

Saksamaa

23

Rootsi

234

EÜ

2 338

Lubatud kogupüük (TAC)

2 338

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

(PLE/2A3AX4)

Belgia

3 238

Taani

10 523

Saksamaa

3 035

Prantsusmaa

607

Madalmaad

20 237

Ühendkuningriik

14 975

EÜ

52 615

Norra

2 885

Lubatud kogupüük (TAC)

55 500

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| EÜ | IV püügipiirkonna Norra veed
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 21 590 |

EÜ

IV püügipiirkonna Norra veed

(PLE/*04N-)

EÜ

21 590

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (PLE/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(PLE/561214)

Prantsusmaa

22

Iirimaa

287

Ühendkuningriik

477

EÜ

786

Lubatud kogupüük (TAC)

786

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIIa
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa

(PLE/07A.)

Belgia

37

Prantsusmaa

16

Iirimaa

934

Madalmaad

11

Ühendkuningriik

432

EÜ

1 430

Lubatud kogupüük (TAC)

1 430

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIIb ja VIIc
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb ja VIIc

(PLE/7BC.)

Prantsusmaa

19

Iirimaa

75

EÜ

94

Lubatud kogupüük (TAC)

94

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIId ja VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId ja VIIe

(PLE/7DE.)

Belgia

760

Prantsusmaa

2 534

Ühendkuningriik

1 352

EÜ

4 646

Lubatud kogupüük (TAC)

4 646

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIIf ja VIIg
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIf ja VIIg

(PLE/7FG.)

Belgia

59

Prantsusmaa

107

Iirimaa

200

Ühendkuningriik

56

EÜ

422

Lubatud kogupüük (TAC)

422

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIIh, VIIj ja VIIk
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIh, VIIj ja VIIk

(PLE/7HJK.)

Belgia

8

Prantsusmaa

16

Iirimaa

184

Madalmaad

32

Ühendkuningriik

16

EÜ

256

Lubatud kogupüük (TAC)

256

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(PLE/8/3411)

Hispaania

75

Prantsusmaa

298

Portugal

75

EÜ

448

Lubatud kogupüük (TAC)

448

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (POL/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(POL/561214)

Hispaania

6

Prantsusmaa

216

Iirimaa

63

Ühendkuningriik

165

EÜ

450

Lubatud kogupüük (TAC)

450

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | VII
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(POL/07.)

Belgia

476

Hispaania

29

Prantsusmaa

10 959

Iirimaa

1 168

Ühendkuningriik

2 668

EÜ

15 300

Lubatud kogupüük (TAC)

15 300

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId andVIIIe
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId andVIIIe

(POL/8ABDE.)

Hispaania

286

Prantsusmaa

1 394

EÜ

1 680

Lubatud kogupüük (TAC)

1 680

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | VIIIc
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc

(POL/08C.)

Hispaania

236

Prantsusmaa

26

EÜ

262

Lubatud kogupüük (TAC)

262

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Püügipiirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(POL/9/3411)

Hispaania

278

Portugal

10

EÜ

288

Lubatud kogupüük (TAC)

288

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (POK/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(POK/2A34.)

Belgia

44

Taani

5 222

Saksamaa

13 187

Prantsusmaa

31 035

Madalmaad

132

Rootsi

718

Ühendkuningriik

10 110

EÜ

60 448

Norra

65 486 (71)

Lubatud kogupüük (TAC)

125 934

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (POK/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(POK/561214)

Saksamaa

821

Prantsusmaa

8 158

Iirimaa

470

Ühendkuningriik

3 617

EÜ

13 066

Lubatud kogupüük (TAC)

13 066

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  (POK/04-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

(POK/04-N.)

Rootsi

880 (72)

EÜ

880

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(POK/7/3411)

Belgia

8

Prantsusmaa

1 723

Iirimaa

1 578

Ühendkuningriik

481

EÜ

3 790

Lubatud kogupüük (TAC)

3 790

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik kammeljas ja sile kammeljas

  Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(T/B/2AC4-C)

Belgia

386

Taani

825

Saksamaa

211

Prantsusmaa

99

Madalmaad

2 923

Rootsi

6

Ühendkuningriik

813

EÜ

5 263

Lubatud kogupüük (TAC)

5 263

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(SRX/2AC4-C)

Belgia

277 (73)
   (74)
   (75)

Taani

11 (73)
   (74)
   (75)

Saksamaa

14 (73)
   (74)
   (75)

Prantsusmaa

43 (73)
   (74)
   (75)

Madalmaad

236 (73)
   (74)
   (75)

Ühendkuningriik

1 062 (73)
   (74)
   (75)

EÜ

1 643 (73)
   (75)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 643 (75)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | VIa-b ja VIIa-c, e-k püügipiirkonna EÜ veed
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIa-b ja VIIa-c, e-k püügipiirkonna EÜ veed

(SRX/67AKXD)

Belgia

1 422 (76)
   (77)

Eesti

8 (76)
   (77)

Prantsusmaa

6 383 (76)
   (77)

Saksamaa

19 (76)
   (77)

Iirimaa

2 055 (76)
   (77)

Leedu

33

Madalmaad

6 (76)
   (77)

Portugal

35 (76)
   (77)

Hispaania

1 718 (76)
   (77)

Ühendkuningriik

4 070 (76)
   (77)

EÜ

15 748 (76)
   (77)

Lubatud kogupüük (TAC)

15 748 (77)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | VIId püügipiirkonna EÜ veed
  (SRX/07D) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId püügipiirkonna EÜ veed

(SRX/07D)

Belgia

94 (78)
   (79)

Prantsusmaa

789 (78)
   (79)

Madalmaad

5 (78)
   (79)

Ühendkuningriik

157 (78)
   (79)

EÜ

1 044 (78)
   (79)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 044 (79)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed
  (SRX/8910-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIII ja IX püügipiirkonna EÜ veed

(SRX/8910-C)

Belgia

13 (80)
   (81)

Prantsusmaa

2 435 (80)
   (81)

Portugal

1 974 (80)
   (81)

Hispaania

1 986 (80)
   (81)

Ühendkuningriik

14 (80)
   (81)

EÜ

6 423 (80)
   (81)

Lubatud kogupüük (TAC)

6 423 (81)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkonna EÜ veed
  (SRX/03-C.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkonna EÜ veed

(SRX/03-C.)

Taani

53 (82)
   (83)

Rootsi

15 (82)
   (83)

EÜ

68 (82)
   (83)

Lubatud kogupüük (TAC)

68 (83)

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(GHL/2A-C46)

Taani

4

Saksamaa

7

Eesti

4

Hispaania

4

Prantsusmaa

69

Iirimaa

4

Leedu

4

Poola

4

Ühendkuningriik

270

EÜ

720 (84)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(MAC/2A34.)

Belgia

498

Taani

13 132

Saksamaa

519

Prantsusmaa

1 569

Madalmaad

1 579

Rootsi

4 690 (85)
   (86)

Ühendkuningriik

1 463

EÜ

23 450 (85)

Norra

12 300 (87)

Lubatud kogupüük (TAC)

511 287 (88)

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa ja IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI; IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2009
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 490 | | | |
| Madalmaad | | 490 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 490 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa ja IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI; IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2009

(MAC/*2A6.)

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

490

Madalmaad

490

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

490

Norra

3 000

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna EÜ veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna EÜ veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(MAC/2CX14-)

Saksamaa

19 821

Hispaania

20

Eesti

165

Prantsusmaa

13 216

Iirimaa

66 070

Läti

122

Leedu

122

Madalmaad

28 905

Poola

1 396

Ühendkuningriik

181 694

EÜ

311 531

Norra

12 300 (89)

Fääri saared

4 798 (90)

Lubatud kogupüük (TAC)

511 287 (91)

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa püügipiirkonna EÜ veed;
  (MAC/*04A-C) |
| --- | --- |
| Saksamaa | 5 981 |
| Prantsusmaa | 3 988 |
| Iirimaa | 19 938 |
| Madalmaad | 8 723 |
| Ühendkuningriik | 54 829 |
| EÜ EÜ | 93 459 |

IVa püügipiirkonna EÜ veed;

(MAC/*04A-C)

Saksamaa

5 981

Prantsusmaa

3 988

Iirimaa

19 938

Madalmaad

8 723

Ühendkuningriik

54 829

EÜ EÜ

93 459

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(MAC/8C3411)

Hispaania

29 529 (92)

Prantsusmaa

196 (92)

Portugal

6 104 (92)

EÜ

35 829

Lubatud kogupüük (TAC)

35 829

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 2 480 |
| Prantsusmaa | 16 |
| Portugal | 513 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

2 480

Prantsusmaa

16

Portugal

513

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkond ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  (SOL/3A/BCD) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkond ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

(SOL/3A/BCD)

Taani

671

Saksamaa

39 (93)

Madalmaad

65 (93)

Rootsi

25

EÜ

800

Lubatud kogupüük (TAC)

800 (94)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | II ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (SOL/24.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

II ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(SOL/24.)

Belgia

1 159

Taani

530

Saksamaa

927

Prantsusmaa

232

Madalmaad

10 466

Ühendkuningriik

596

EÜ

13 910

Norra

90 (95)

Lubatud kogupüük (TAC)

14 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (SOL/561214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(SOL/561214)

Iirimaa

54

Ühendkuningriik

14

EÜ

68

Lubatud kogupüük (TAC)

68

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIa
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIa

(SOL/07A.)

Belgia

237

Prantsusmaa

3

Iirimaa

80

Madalmaad

75

Ühendkuningriik

107

EÜ

502

Lubatud kogupüük (TAC)

502

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIb ja VIIc
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb ja VIIc

(SOL/7BC.)

Prantsusmaa

10

Iirimaa

40

EÜ

50

Lubatud kogupüük (TAC)

50

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIId
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId

(SOL/07D.)

Belgia

1 420

Prantsusmaa

2 840

Ühendkuningriik

1 014

EÜ

5 274

Lubatud kogupüük (TAC)

5 274

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIe
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIe

(SOL/07E.)

Belgia

23

Prantsusmaa

245

Ühendkuningriik

382

EÜ

650

Lubatud kogupüük (TAC)

650

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIf ja VIIg
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIf ja VIIg

(SOL/7FG.)

Belgia

621

Prantsusmaa

62

Iirimaa

31

Ühendkuningriik

279

EÜ

993

Lubatud kogupüük (TAC)

993

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIh, VIIj ja VIIk
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIh, VIIj ja VIIk

(SOL/7HJK.)

Belgia

46

Prantsusmaa

92

Iirimaa

249

Madalmaad

74

Ühendkuningriik

92

EÜ

553

Lubatud kogupüük (TAC)

553

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Püügipiirkond | : | VIIIa ja b
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIa ja b

(SOL/8AB.)

Belgia

54

Hispaania

10

Prantsusmaa

4 024

Madalmaad

302

EÜ

4 390

Lubatud kogupüük (TAC)

4 390

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikeeled

  Solea spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikeeled

Solea spp.

| Püügipiirkond | : | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  (SOX/8CDE34) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

(SOX/8CDE34)

Hispaania

458

Portugal

758

EÜ

1 216

Lubatud kogupüük (TAC)

1 216

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | IIIa
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa

(SPR/03A.)

Taani

34 843

Saksamaa

73

Rootsi

13 184

EÜ

48 100

Lubatud kogupüük (TAC)

52 000

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 729

Taani

136 826

Saksamaa

1 729

Prantsusmaa

1 729

Madalmaad

1 729

Rootsi

1 330 (96)

Ühendkuningriik

5 705

EÜ

150 777

Norra

10 000 (97)

Fääri saared

9 160 (98)
   (99)

Lubatud kogupüük (TAC)

170 000 (100)

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | VIId ja VIIe
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId ja VIIe

(SPR/7DE.)

Belgia

31

Taani

1 997

Saksamaa

31

Prantsusmaa

430

Madalmaad

430

Ühendkuningriik

3 226

EÜ

6 144

Lubatud kogupüük (TAC)

6 144

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkonna EÜ veed
  (DGS/03A-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkonna EÜ veed

(DGS/03A-C)

Taani

31 (101)

Rootsi

73 (101)

EÜ

104 (101)

Lubatud kogupüük (TAC)

104 (101)

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (DGS/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(DGS/2AC4-C)

Belgia

4 (102)

Taani

26 (102)

Saksamaa

5 (102)

Prantsusmaa

8 (102)

Madalmaad

7 (102)

Rootsi

0 (102)

Ühendkuningriik

216 (102)

EÜ

266 (102)

Norra

50 (103)

Lubatud kogupüük (TAC)

316

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Püügipiirkond | : | I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(DGS/15X14)

Belgia

73 (104)

Saksamaa

16 (104)

Hispaania

38 (104)

Prantsusmaa

309 (104)

Iirimaa

195 (104)

Madalmaad

1 (104)

Portugal

2 (104)

Ühendkuningriik

368 (104)

EÜ

1 002 (104)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 002

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (JAX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(JAX/2AC4-C)

Belgia

54

Taani

23 509

Saksamaa

1 772

Prantsusmaa

37

Iirimaa

1 364

Madalmaad

3 814

Rootsi

750

Ühendkuningriik

3 470

EÜ

34 770

Norra

3 600 (105)

Fääri saared

939 (106)

Lubatud kogupüük (TAC)

39 309

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | VI, VII ning VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI, VII ning VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

JAX/578/14

Taani

15 056

Saksamaa

12 035

Hispaania

16 435

Prantsusmaa

7 952

Iirimaa

39 179

Madalmaad

57 415

Portugal

1 591

Ühendkuningriik

16 276

EÜ

165 939

Fääri saared

4 061 (107)

Lubatud kogupüük (TAC)

170 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | VIIIc and IX
  (JAX/8C9.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc and IX

(JAX/8C9.)

Hispaania

31 069 (108)

Prantsusmaa

393 (108)

Portugal

26 288 (108)

EÜ

57 750

Lubatud kogupüük (TAC)

57 750

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | X; CECAFi EÜ veed (109)

  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

X; CECAFi EÜ veed (109)

(JAX/X34PRT)

Portugal

3 200 (110)

EÜ

3 200

Lubatud kogupüük (TAC)

3 200

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | CECAFi EÜ veed (111)

  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

CECAFi EÜ veed (111)

(JAX/341PRT)

Portugal

1 280 (112)

EÜ

1 280

Lubatud kogupüük (TAC)

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriidid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriidid

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | CECAFi EÜ veed (113)

  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

CECAFi EÜ veed (113)

(JAX/341SPN)

Hispaania

1 280

EÜ

1 280

Lubatud kogupüük (TAC)

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra tursik

Trisopterus esmarki

| Püügipiirkond | : | IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

(NOP/2A3A4.)

Taani

26 226

Saksamaa

5 (114)

Madalmaad

19 (114)

EÜ

26 250

Norra

1 000 (115)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra tursik

Trisopterus esmarki

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (NOP/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(NOP/4AB-N.)

Taani

950 (116)

Ühendkuningriik

50 (116)

EÜ

1 000 (116)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (I/F/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(I/F/4AB-N.)

Rootsi

800 (117)
   (118)

EÜ

800

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kombineeritud kvoot |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kombineeritud kvoot

| Püügipiirkond | : | Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed
  (R/G/5B67-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed

(R/G/5B67-C)

EÜ

Ei kohaldata

Norra

140 (119)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Püügipiirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  (OTH/4AB-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

(OTH/4AB-N.)

Belgia

27

Taani

2 500

Saksamaa

282

Prantsusmaa

116

Madalmaad

200

Rootsi

Ei kohaldata (120)

Ühendkuningriik

1 875

EÜ

5 000 (121)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Püügipiirkond | : | IIa, IV ja VIa püügipiirkonna EÜ veed põhja pool 56o30' N
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa, IV ja VIa püügipiirkonna EÜ veed põhja pool 56o30' N

(OTH/2A46AN)

EÜ

Ei kohaldata

Norra

2 720 (122)
   (123)

Fääri saared

150 (124)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Välja arvatud kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed.

(2)  Püütakse IV püügipiirkonnas.

(3)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(4)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(5)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(6)  Kõnealuse kvoodi alusel võib kalastada IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ vetes.

(7)  Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide kaaspüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast püügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide kaaspüügi üldkogus püügipiirkondades Vb, VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni.

(8)  Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 5 638 tonni ja meriluts 3 350 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega püügipiirkondades Vb, VI ja VII.

(9)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(10)  Püütakse Skagerrakis.

(11)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama ICES IVa ja IVb vööndist püütud heeringa lossitud kogused.

(12)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

Eritingimused

Eespool märgitud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool
  62o N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool

62o N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

(13)  Tursa, kilttursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(14)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.

(15)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.

(16)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(17)  Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule piirkonnas, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51o56' N, 1o19,1' E) põhjalaiuseni 51o33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.

(18)  Sellest kvoodist võib kuni 50 % püüda IVb püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B.).

(19)  Viide heeringavarudele ICES VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56o00' N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07o00' W ja põhja pool 55o00' N, välja arvatud Clyde.

(20)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56o30' N.

(21)  Viide heeringavarudele ICES VIa rajoonis, lõuna pool 56o00' N ja lääne pool 07o00' W.

(22)  Clyde'i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre'i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.

(23)  VIIa püügipiirkonda on vähendatud piirkondade võrra, mis on lisatud ICES VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnale, ja selle piirid on järgmised:

| — | põhjas laiuskraad 52o30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraad 52o30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

(24)  Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:

| — | põhjas laiuskraad 52o30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraad 52o30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

(25)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis b.

(26)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis c.

(27)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES Püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV Püügipiirkonna Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 20 775 |

IV Püügipiirkonna Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

20 775

(28)  Kilttursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(29)  Tuleb pidada kinni lossitavast ülemmõõdust 210 cm (pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni).

(30)  Sellest kuni 5 % tohib püüda ICES VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).

(31)  Välja arvatud 264 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(32)  Välja arvatud 746 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

Eritingimused

Eespool märgitud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 24 863 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(HAD/*04N-)

EÜ

24 863

(33)  Tursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(34)  Välja arvatud 773 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(35)  Välja arvatud 1 063 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(36)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 9 252 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

9 252

(37)  Tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(38)  Põhjapoolsete merluusivarude 51 500-tonnise TACi piires.

(39)  Põhjapoolsete merluusivarude 51 500-tonnise TACi piires.

(40)  Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetesse. Sellistest ülekandmistest tuleb siiski eelnevalt teatada komisjonile.

(41)  Põhjapoolsete merluusivarude 51 500-tonnise TACi piires.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 34 |
| Hispaania | 1 374 |
| Prantsusmaa | 1 374 |
| Iirimaa | 172 |
| Madalmaad | 17 |
| Ühendkuningriik | 772 |
| EÜ | 3 742 |

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

34

Hispaania

1 374

Prantsusmaa

1 374

Iirimaa

172

Madalmaad

17

Ühendkuningriik

772

EÜ

3 742

(42)  Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna EÜ vetesse. Sellistest ülekandmistest tuleb siiski eelnevalt teatada komisjonile.

(43)  Põhjapoolsete merluusivarude 51 500-tonnise TACi piires.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 2 |
| Hispaania | 1 717 |
| Prantsusmaa | 3 090 |
| Madalmaad | 5 |
| EÜ | 4 814 |

VI ja VII; Vb püügipiirkonna EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(HKE/*57-14)

Belgia

2

Hispaania

1 717

Prantsusmaa

3 090

Madalmaad

5

EÜ

4 814

(44)  Sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (WHB/*NZJM1).

(45)  Sellest kuni 27 % võib püüda Fääri saarte ümbruse vetes (WHB/*05B-F).

(46)  Võib püüda EÜ vetes püügipiirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56o 30' N, VIb ja VII lääne pool 12o W (WHB/*8CX34). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada 40 000 tonni.

(47)  Sellest kuni 500 tonni võib olla hõbekala (Argentina spp.).

(48)  Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekala (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.

(49)  Võib püüda EÜ vetes püügipiirkondades II, IVa, V, VIa põhja pool 56o30' N, VIb ja VII lääne pool 12oW. IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada 2 625 tonni.

(50)  Sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (WHB/*NZJM2).

(51)  Sellest kuni 27 % võib püüda Fääri saarte ümbruse vetes (WHB/*05B-F).

(52)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes.

(53)  IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 24 229 tonni, s.o. 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsupiirangust.

(54)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Fääri saartele kehtestatud püügilimiitide suhtes.

(55)  Võib püüda samuti püügipiirkonnas VIb. IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 5 000 tonni.

(56)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(57)  Kõnealuse kvoodi alusel võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII piirkonna EÜ vetes.

(58)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha. Kõnealuse kvoodi alusel võib püüda VIa piirkonna EÜ vetes põhja pool 56o30' N ja VIb piirkonnas.

(59)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(60)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(61)  Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide kaaspüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast püügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni.

(62)  Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 5 638 tonni ja meriluts 3 350 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.

(63)  Kaasa arvatud meriluts. Püütakse ainult püügipiirkondades VIb ja VIa põhja pool 56o30' N.

(64)  Selle alusel on lubatud ICES VIa ja VIb püügipiirkonnas ning muude kalaliikide kaaspüük 20 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast püügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI püügipiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.

(65)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(66)  Tursa, kilttursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(67)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 3.

(68)  Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

(69)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis b.

(70)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis c.

(71)  Tohib püüda ainult IV püügipiirkonna EÜ vetes IIIa püügipiirkonnas. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

(72)  Tursa, kilttursa, põhjaatlandi süsika ja pollaki kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(73)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja okkalise rai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.

(74)  Kaaspüügi kvoot. Kõnealuste liikide kaal ei tohi moodustada rohkem kui 25 % pardal oleva püütud kala eluskaalust. Seda tingimust kohaldatakse ainult üle 15 m pikkuste laevade suhtes.

(75)  Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(76)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi.

(77)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), Norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Rostroraja alba) suhtes. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(78)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi.

(79)  Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(80)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/8910-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/8910-C) püügist teatatakse eraldi.

(81)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Rostroraja alba) suhtes. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(82)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) püügist teatatakse eraldi.

(83)  Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

(84)  Sellest 350 tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda ICES IIa ja VI püügipiirkonna EÜ vetes. ICES VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega.

(85)  Kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62o N (MAC/*04N-).

(86)  Kalapüügil Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(87)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib püüda ainult IVa püügipiirkonnas, välja arvatud 3 000 tonni, mis tohib püüda IIIa püügipiirkonnas.

(88)  EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa ja IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI; IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2009
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 490 | | | |
| Madalmaad | | 490 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 490 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa ja IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI; IIa püügipiirkonna rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2009

(MAC/*2A6.)

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

490

Madalmaad

490

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

490

Norra

3 000

(89)  Võib püüda üksnes ICES IIa, VIa (põhja pool 56o30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas.

(90)  Võib püüda ICES IVa püügipiirkonna EÜ vetes põhja pool 59o N ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. Fääri saarte oma kvoodist võib püüda 3 982 tonni ICES VIa püügipiirkonnas põhja pool 56o30' N aasta läbi.

(91)  EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa püügipiirkonna EÜ veed;
  (MAC/*04A-C) |
| --- | --- |
| Saksamaa | 5 981 |
| Prantsusmaa | 3 988 |
| Iirimaa | 19 938 |
| Madalmaad | 8 723 |
| Ühendkuningriik | 54 829 |
| EÜ EÜ | 93 459 |

IVa püügipiirkonna EÜ veed;

(MAC/*04A-C)

Saksamaa

5 981

Prantsusmaa

3 988

Iirimaa

19 938

Madalmaad

8 723

Ühendkuningriik

54 829

EÜ EÜ

93 459

(92)  Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda ICES VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICES püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 2 480 |
| Prantsusmaa | 16 |
| Portugal | 513 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

2 480

Prantsusmaa

16

Portugal

513

(93)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(94)  Sellest võib üle 750 tonni püüda IIIa püügipiirkonnas.

(95)  Võib püüda ainult IV püügipiirkonnas.

(96)  Kaasa arvatud tobias.

(97)  Tohib püüda ainult ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes.

(98)  Selle kvoodi alusel võib püüda ICES IV ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56o30' N. Põhjaputassuu kaaspüügiga püütud kogused arvestatakse maha ICES VIa, VIb ja VII püügipiirkonna põhjaputassuu kvoodist.

(99)  Tohib püüda 1 832 tonni heeringat, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm. Kui 1 832 tonnine heeringakvoot on ammendatud, siis keelatakse püük võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.

(100)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2009. aasta esimesel poolel.

(101)  Tuleb pidada kinni lossitavast ülemmõõdust 100 cm (kogupikkus).

(102)  Tuleb pidada kinni lossitavast ülemmõõdust 100 cm (kogupikkus).

(103)  Sealhulgas õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaadhai (Dalatias licha) pikkkoon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), ronkjas tumehai (Etmopterus spinax), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias).

(104)  Tuleb pidada kinni lossitavast ülemmõõdust 100 cm (kogupikkus).

(105)  Tohib püüda ainult ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes.

(106)  Võib püüda ICES IV, VIa (põhja pool 56o30' N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas.

(107)  Võib püüda ICES IV, VIa (põhja pool 56o30' N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas.

(108)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(109)  Assoori saarte ümbruse veed.

(110)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(111)  Madeira ümbruse veed.

(112)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(113)  Kanaari saarte ümbruse veed.

(114)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes.

(115)  Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes ICES IV ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56o30' N.

(116)  Kaasa arvatud mittesorteeritav stauriidisegu.

(117)  Tursa, kilttursa, põhjaatlandi süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(118)  Sellest kuni 400 tonni stauriidi.

(119)  Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabalased, pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.

(120)  Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.

(121)  Sealhulgas püük, mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

(122)  Üksnes ICES IIa ja IV püügipiirkond.

(123)  Sealhulgas püük, mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

(124)  Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük ICES IV ja VIa piirkonnas.

IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA

ICES I, II, V, XII, XIV püügipiirkonnad ja NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

| Liik | : | Arktikakrabid

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Arktikakrabid

Chionoecetes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed
  (PCR/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

(PCR/N01GRN)

Iirimaa

62

Hispaania

437

EÜ

500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  (HER/1/2.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

(HER/1/2.)

Belgia

37 (1)

Taani

36 647 (1)

Saksamaa

6 418 (1)

Hispaania

121 (1)

Prantsusmaa

1 581 (1)

Iirimaa

9 487 (1)

Madalmaad

13 115 (1)

Poola

1 855 (1)

Portugal

121 (1)

Soome

567 (1)

Rootsi

13 580 (1)

Ühendkuningriik

23 430 (1)

EÜ

106 959

Norra

96 263 (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 643 000

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 33 () |
| Taani | 32 982 () |
| Saksamaa | 5 776 () |
| Hispaania | 109 () |
| Prantsusmaa | 1 423 () |
| Iirimaa | 8 539 () |
| Madalmaad | 11 803 () |
| Poola | 1 669 () |
| Portugal | 109 () |
| Soome | 511 () |
| Rootsi | 12 222 () |
| Ühendkuningriik | 21 087 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 96 263 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas

(HER/*2AJMN)

Belgia

33 ()

Taani

32 982 ()

Saksamaa

5 776 ()

Hispaania

109 ()

Prantsusmaa

1 423 ()

Iirimaa

8 539 ()

Madalmaad

11 803 ()

Poola

1 669 ()

Portugal

109 ()

Soome

511 ()

Rootsi

12 222 ()

Ühendkuningriik

21 087 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 96 263 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(COD/1N2AB.)

Saksamaa

2 335

Kreeka

289

Hispaania

2 605

Iirimaa

289

Prantsusmaa

2 143

Portugal

2 605

Ühendkuningriik

9 058

EÜ

19 324

Lubatud kogupüük (TAC)

525 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (COD/N01514) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(COD/N01514)

Saksamaa

2 454 (4)
   (5)

Ühendkuningriik

546 (4)
   (5)

EÜ

3 500 (4)
   (5)
   (6)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | I ja IIb
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja IIb

(COD/1/2B.)

Saksamaa

3 476

Hispaania

8 984

Prantsusmaa

1 483

Poola

1 628

Portugal

1 897

Ühendkuningriik

2 226

Kõik liikmesriigid

100 (7)

EÜ

19 793 (8)

Lubatud kogupüük (TAC)

525 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk ja kilttursk

  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(C/H/05B-F.)

Saksamaa

10

Prantsusmaa

60

Ühendkuningriik

430

EÜ

500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (HAL/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(HAL/514GRN)

Portugal

1 000 (9)

EÜ

1 075 (10)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed
  (HAL/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

(HAL/N01GRN)

EÜ

75 (11)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Püügipiirkond | : | IIb
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIb

(CAP/02B.)

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

0

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(CAP/514GRN)

Kõik liikmesriigid

0

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(HAD/1N2AB.)

Saksamaa

535

Prantsusmaa

322

Ühendkuningriik

1 643

EÜ

2 500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | Fääri saarte veed
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Fääri saarte veed

(WHB/2A4AXF)

Taani

1 320

Saksamaa

90

Prantsusmaa

144

Madalmaad

126

Ühendkuningriik

1 320

EÜ

3 000

Lubatud kogupüük (TAC)

590 000 (12)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva ja sinine molva
  Molva molva ja Molva dypterygia |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja Molva dypterygia

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(B/L/05B-F.)

Saksamaa

898

Prantsusmaa

1 992

Ühendkuningriik

175

EÜ

3 065 (13)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(PRA/514GRN)

Taani

1 082

Prantsusmaa

1 082

EÜ

7 000 (14)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed
  (PRA/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

(PRA/N01GRN)

Taani

2 000

Prantsusmaa

2 000

EÜ

4 000

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(POK/1N2AB.)

Saksamaa

2 400

Prantsusmaa

386

Ühendkuningriik

214

EÜ

3 000

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(POK/1/2INT)

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(POK/05B-F.)

Belgia

49

Saksamaa

301

Prantsusmaa

1 463

Madalmaad

49

Ühendkuningriik

563

EÜ

2 425

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(GHL/1N2AB.)

Saksamaa

25 (15)

Ühendkuningriik

25 (15)

EÜ

50 (15)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(GHL/1/2INT)

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (GHL/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(GHL/514GRN)

Saksamaa

6 271

Ühendkuningriik

330

EÜ

7 500 (16)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed
  (GHL/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

(GHL/N01GRN)

Saksamaa

1 550

EÜ

2 500 (17)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | IIa püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/02A-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa püügipiirkonna Norra veed

(MAC/02A-N.)

Taani

12 300 (18)

EÜ

12 300 (18)

Lubatud kogupüük (TAC)

511 287 (19)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (MAC/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(MAC/05B-F.)

Taani

3 982 (20)

EÜ

3 982 (20)

Lubatud kogupüük (TAC)

511 287 (21)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/51214.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/51214.)

Eesti

0 (22)

Saksamaa

0 (22)

Hispaania

0 (22)

Prantsusmaa

0 (22)

Iirimaa

0 (22)

Läti

0 (22)

Madalmaad

0 (22)

Poola

0 (22)

Portugal

0 (22)

Ühendkuningriik

0 (22)

EÜ

0 (22)

Lubatud kogupüük (TAC)

Kehtestatakse hiljem

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (RED/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(RED/1N2AB.)

Saksamaa

766 (23)

Hispaania

95 (23)

Prantsusmaa

84 (23)

Portugal

405 (23)

Ühendkuningriik

150 (23)

EÜ

1 500 (23)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(RED/1/2INT)

EÜ

Ei kohaldata (24)

Lubatud kogupüük (TAC)

10 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (RED/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(RED/514GRN)

Saksamaa

0 (25)
   (26)

Prantsusmaa

0 (25)
   (26)

Ühendkuningriik

0 (25)
   (26)

EÜ

0 (25)
   (26)
   (27)

Lubatud kogupüük (TAC)

Kehtestatakse hiljem

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | Va püügipiirkonna Islandi veed
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Va püügipiirkonna Islandi veed

(RED/05A-IS)

Belgia

0 (28)
   (29)
   (30)

Saksamaa

0 (28)
   (29)
   (30)

Prantsusmaa

0 (28)
   (29)
   (30)

Ühendkuningriik

0 (28)
   (29)
   (30)

EÜ

0 (28)
   (29)
   (30)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(RED/05B-F.)

Belgia

11

Saksamaa

1 473

Prantsusmaa

99

Ühendkuningriik

17

EÜ

1 600

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kaaspüük |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kaaspüük

| Püügipiirkond | : | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed
  (XBC/N01GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

(XBC/N01GRN)

EÜ

2 300 (31)
   (32)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Muud liigid (33) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid (33)

| Püügipiirkond | : | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(OTH/1N2AB.)

Saksamaa

117 (33)

Prantsusmaa

47 (33)

Ühendkuningriik

186 (33)

EÜ

350 (33)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid (34) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid (34)

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(OTH/05B-F.)

Saksamaa

305

Prantsusmaa

275

Ühendkuningriik

180

EÜ

760

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Lestalised |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Lestalised

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(FLX/05B-F.)

Saksamaa

54

Prantsusmaa

42

Ühendkuningriik

204

EÜ

300

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Euroopa Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, EÜ veed, Fääri veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd.

(2)  Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib püüda EÜ vetes põhja pool 62o N.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 33 () |
| Taani | 32 982 () |
| Saksamaa | 5 776 () |
| Hispaania | 109 () |
| Prantsusmaa | 1 423 () |
| Iirimaa | 8 539 () |
| Madalmaad | 11 803 () |
| Poola | 1 669 () |
| Portugal | 109 () |
| Soome | 511 () |
| Rootsi | 12 222 () |
| Ühendkuningriik | 21 087 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 96 263 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas

(HER/*2AJMN)

Belgia

33 ()

Taani

32 982 ()

Saksamaa

5 776 ()

Hispaania

109 ()

Prantsusmaa

1 423 ()

Iirimaa

8 539 ()

Madalmaad

11 803 ()

Poola

1 669 ()

Portugal

109 ()

Soome

511 ()

Rootsi

12 222 ()

Ühendkuningriik

21 087 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 96 263 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

(3)  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 96 263 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

(4)  Püütakse Gröönimaast läänes asuvates vetes lõuna pool 61o N ja Gröönimaast idas asuvates vetes lõuna pool 62o N.

(5)  Laevadele võib esitada nõudeks teadusvaatleja pardalviibimise.

(6)  Sellest 500 tonni eraldatakse Norrale. Võib püüda üksnes lõuna pool 62o N XIV ja Va püügipiirkondades ning lõuna pool 61o N NAFO püügipiirkonnas 1.

(7)  Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.

(8)  Ühenduse kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare vööndis ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(9)  Tohib püüda kuni kuue harilikku hiidlesta püüdva Ühenduse põhjalähedaste õngejadadega laevaga. Sarnaste liikide püük arvestatakse sellest kvoodist maha. Laevadele võib esitada nõudeks teadusvaatleja pardalviibimise.

(10)  Sellest eraldatakse Norrale 75 tonni püüdmiseks ainult õngejadadega.

(11)  Sellest eraldatakse Norrale 75 tonni püüdmiseks ainult õngejadadega.

(12)  EÜ, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahel kokkulepitud TAC.

(13)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kuni 1 080 tonnine kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(14)  Sellest 3 500 tonni eraldatakse Norrale ning 1 335 tonni Fääri saartele.

(15)  Ainult kaaspüügina.

(16)  Sellest 824 tonni eraldatakse Norrale ning 75 tonni Fääri saartele.

(17)  Sellest 800 tonni eraldatakse Norrale ning 150 tonni Fääri saartele. Püütakse ainult NAFO püügipiirkonnas 1.

(18)  Võib püüda ka IV püügipiirkonna Norra vetes ja IIa püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/*4N-2A).

(19)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

(20)  Võib püüda IVa püügipiirkonna EÜ vetes (MAC/*04A.).

(21)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

(22)  Esialgne kvoot kuni NEAFCi kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(23)  Ainult kaaspüügina.

(24)  Püük toimub üksnes ajavahemikul 15. augustist kuni 15. novembrini 2009. Püük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on lubatud kogupüügi täielikult ära kasutanud.

(25)  Esialgne kvoot kuni NEAFCi ning seejärel Gröönimaaga peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(26)  Võib püüda ainult pelaagilise traalnoodaga. Võib püüda idas või läänes.

(27)  Sellest pm tonni eraldatakse Norrale ning pm tonni Fääri saartele.

(28)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).

(29)  Püük ajavahemikul juulist detsembrini.

(30)  Esialgne kvoot kuni Islandiga 2009. aasta kohta peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(31)  Kaaspüük on mis tahes sellise liigi püük, mis ei ole hõlmatud laeva püügiloal märgitud sihtliikidega. Võib püüda idas või läänes.

(32)  Sellest 120 tonni kalju-tömppeakala eraldatakse Norrale. Püütakse ainult V, XIV püügipiirkonnas ning NAFO püügipiirkonnas 1.

(33)  Ainult kaaspüügina.

(34)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.

IC LISA

ATLANDI OOKEANI LOODEOSA

NAFO piirkond

Kõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

EÜ

0 (1)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (1)

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

EÜ

0 (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (2)

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

EÜ

0 (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (3)

| Liik | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Püügipiirkond | : | NAFO 2J3KL
  (WIT/N2J3KL) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 2J3KL

(WIT/N2J3KL)

EÜ

0 (4)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (4)

| Liik | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

EÜ

0 (5)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (5)

| Liik | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

EÜ

0 (6)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (6)

| Liik | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

EÜ

0 (7)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (7)

| Liik | : | Lühiuimkalmaar

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

| Püügipiirkond | : | NAFO alapiirkonnad 3 ja 4
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO alapiirkonnad 3 ja 4

(SQI/N34.)

Eesti

128 (8)

Läti

128 (8)

Leedu

128 (8)

Poola

128 (8)

EÜ

(8)
   (9)

Lubatud kogupüük (TAC)

34 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Ruske soomuslest

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

EÜ

0 (10)
   (11)

Lubatud kogupüük (TAC)

17 000

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

EÜ

0 (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (12)

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3L (13)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3L (13)

(PRA/N3L.)

Eesti

334

Läti

334

Leedu

334

Poola

334

EÜ

334 (14)

Lubatud kogupüük (TAC)

30 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M (15)

  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M (15)

(PRA/*N3M.)

Lubatud kogupüük (TAC)

ei kohaldata (16)

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Eesti

321,3

Saksamaa

328

Läti

45,1

Leedu

22,6

Hispaania

4 396,5

Portugal

1 837,5

EÜ

6 951

Lubatud kogupüük (TAC)

11 856

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LNO
  (SRX/N3LNO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LNO

(SRX/N3LNO.)

Hispaania

6 561

Portugal

1 274

Eesti

546

Leedu

119

EÜ

8 500

Lubatud kogupüük (TAC)

13 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

EÜ

0 (17)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (17)

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Eesti

1 571 (18)

Saksamaa

513 (18)

Hispaania

233 (18)

Läti

1 571 (18)

Leedu

1 571 (18)

Portugal

2 354 (18)

EÜ

7 813 (18)

Lubatud kogupüük (TAC)

8 500 (18)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Hispaania

1 771

Portugal

5 229

EÜ

7 000

Lubatud kogupüük (TAC)

20 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K

(RED/N1F3K.)

Läti

269

Leedu

2 234

Lubatud kogupüük (TAC)

2 503

| Liik | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Hispaania

2 165

Portugal

2 835

EÜ

5 000

Lubatud kogupüük (TAC)

8 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(2)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(3)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina. Kaaspüük piirdub 10 %-ga püütud saagist ja 8 %-ga lossitud saagist.

(4)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(5)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(6)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(7)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(8)  Püük toimub ajavahemikul 1. juuli–31. detsember.

(9)  Puudub ühenduse kindlaksmääratud osa, 29 467 tonni antakse kasutada Kanadale ja EÜ liikmesriikidele, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(10)  Vaatamata sellele, et ühendusel on juurdepääs 85 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud kõnealuseks koguseks määrata 0. Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(11)  Teave käesoleva kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO peasekretärile iga 48 tunni järel.

(12)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(13)  Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o20'0 | 46o40'0 |
| 2 | 47o20'0 | 46o30'0 |
| 3 | 46o00'0 | 46o30'0 |
| 4 | 46o00'0 | 46o40'0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o20'0

46o40'0

2

47o20'0

46o30'0

3

46o00'0

46o30'0

4

46o00'0

46o40'0

(14)  Kõik liikmesriigid, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(15)  Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiritletud alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o20'0 | 46o40'0 |
| 2 | 47o20'0 | 46o30'0 |
| 3 | 46o00'0 | 46o30'0 |
| 4 | 46o00'0 | 46o40'0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o20'0

46o40'0

2

47o20'0

46o30'0

3

46o00'0

46o30'0

4

46o00'0

46o40'0

Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist31. detsembrini 2009 järgmiste koordinaatidega piiritletud alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o55'0 | 45o00'0 |
| 2 | 47o30'0 | 44o15'0 |
| 3 | 46o55'0 | 44o15'0 |
| 4 | 46o35'0 | 44o30'0 |
| 5 | 46o35'0 | 45o40'0 |
| 6 | 47o30'0 | 45o40'0 |
| 7 | 47o55'0 | 45o00'0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o55'0

45o00'0

2

47o30'0

44o15'0

3

46o55'0

44o15'0

4

46o35'0

44o30'0

5

46o35'0

45o40'0

6

47o30'0

45o40'0

7

47o55'0

45o00'0

(16)  Ei ole asjakohane. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid annavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele välja kalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. Erandina kõnealuse määruse artiklist 8 loetakse load kehtivaks ainult juhul, kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid teatamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Taani | 2 | 131 |
| Eesti | 8 | 1 667 |
| Hispaania | 10 | 257 |
| Läti | 4 | 490 |
| Leedu | 7 | 579 |
| Poola | 1 | 100 |
| Portugal | 1 | 69 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügipäevade maksimaalne arv

Taani

2

131

Eesti

8

1 667

Hispaania

10

257

Läti

4

490

Leedu

7

579

Poola

1

100

Portugal

1

69

Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile kuuaruande rajoonis 3M ja joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud püügipäevade ja püütud saagi kohta.

(17)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 1 määratud piires.

(18)  See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud 8500-tonnise TACi ulatuses. TACi ammendamisel lõpetatakse kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata.

ID LISA

SIIRDEKALAD – kõik püügipiirkonnad

Selle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate selliste rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames nagu ICCAT ja IATTC.

| Liik | : | Harilik tuun

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik tuun

Thunnus thynnus

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri
  (BFT/AE045W) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri

(BFT/AE045W)

Küprose saar

114,37

Kreeka

212,35

Hispaania

4 116,53

Prantsusmaa

3 591,11

Itaalia

3 176,10

Malta

262,92

Portugal

387,3

Kõik liikmesriigid

45,92 (1)

EÜ

11 906,60

Lubatud kogupüük (TAC)

22 000

| Liik | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

(SWO/AN05N)

Hispaania

6 573,9

Portugal

1 439,5

Kõik liikmesriigid

218,7 (2)

EÜ

8 232

Lubatud kogupüük (TAC)

14 000

| Liik | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

(SWO/AS05N)

Hispaania

5 385

Portugal

332

EÜ

5 717

Lubatud kogupüük (TAC)

17 000

| Liik | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

(ALB/AN05N)

Iirimaa

6 696,0 (3)

Hispaania

20 082,1 (3)

Prantsusmaa

6 522,4 (3)

Ühendkuningriik

555,3 (3)

Portugal

4 337,1 (3)

EÜ

38 193 (4)

Lubatud kogupüük (TAC)

30 200

| Liik | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

(ALB/AS05N)

Hispaania

943,7

Prantsusmaa

311,0

Portugal

660,0

EÜ

1 914,7

Lubatud kogupüük (TAC)

29 900

| Liik | : | Suursilm-tuun

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean

(BET/ATLANT)

Hispaania

17 093,6

Prantsusmaa

8 055,4

Portugal

6 051

EÜ

31 200

Lubatud kogupüük (TAC)

90 000

| Liik | : | Sinine marliin

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Sinine marliin

Makaira nigricans

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean

(BUM/ATLANT)

EÜ

103

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Valge odanina

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Valge odanina

Tetrapturus alba

| Püügipiirkond | : | Atlandi ookean
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Atlandi ookean

(WHM/ATLANT)

EÜ

46,5

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(2)  Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(3)  Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda pikkuim-tuuni sihtliigina, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Ühendkuningriik | 12 |
| Portugal | 310 |
| EÜ | 1 253 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Ühendkuningriik

12

Portugal

310

EÜ

1 253

(4)  Kooskõlas määruse(EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate ühenduse kalalaevade arv 1 253.

IE LISA

ANTARKTIKA

CCAMLR piirkond

Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liik | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Püügipiirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  (ANI/F483.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

(ANI/F483.)

Lubatud kogupüük (TAC)

(1)

3 834

| Liik | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika (1)

  (ANI/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika (1)

(ANI/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

102 (2)

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Püügipiirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  (TOP/F483.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

(TOP/F483.)

Lubatud kogupüük (TAC)

3 920 (3)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Majandamispiirkond A: 48o W kuni 43o 30’ W – 52o 30’ S kuni 56o S (TOP/*F483A)

0

Majandamispiirkond B: 43o30’ W kuni 40o W – 52o30’ S kuni 56o S (TOP/*F483B)

1 176

Majandamispiirkond C: 40o W kuni 33o30’ W – 52o30’ S kuni 56o S (TOP/*F483C)

2 744

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Püügipiirkond | : | FAO 48.4 Antarktika
  (TOP/F484.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48.4 Antarktika

(TOP/F484.)

Lubatud kogupüük (TAC)

75

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (TOP/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(TOP/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 500 (4)

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Püügipiirkond | : | FAO 48
  (KRI/F48.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48

(KRI/F48.)

Lubatud kogupüük (TAC)

3 470 000 (5)

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Püügipiirkond | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  (KRI/F5841.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.4.1 Antarktika

(KRI/F5841.)

Lubatud kogupüük (TAC)

440 000 (6)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Rajoon 58.4.1 lääne pool 115o E (KRI/*F-41W)

277 000

Rajoon 58.4.1 ida pool 115o E (KRI/*F-41E)

163 000

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Püügipiirkond | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  (KRI/F5842.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.4.2 Antarktika

(KRI/F5842.)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 645 000 (7)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Rajoon 58.4.2 lääne pool

1 448 000

Rajoon 58.4.2 ida pool 55o E

1 080 000

| Liik | : | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (NOS/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(NOS/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

80

| Liik | : | Krabilised

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Krabilised

Paralomis spp.

| Püügipiirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  (PAI/F483.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

(PAI/F483.)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 600 (8)

| Liik | : | Pikksabalased

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikksabalased

Macrourus spp.

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (GRV/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(GRV/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

360

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (OTH/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(OTH/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

50

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Püügipiirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  (SRX/F5852.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

(SRX/F5852.)

Lubatud kogupüük (TAC)

120

| Liik | : | Kalmaar

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kalmaar

Martialia hyadesi

| Püügipiirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  (SQS/F483.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

(SQS/F483.)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 500 (9)

---

(1)  Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mille moodustab FAO statistilise alapiirkonna 58.5.2 osa, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:

| a) | joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o15’ E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o25’ S; |
| --- | --- |

a)

joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o15’ E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o25’ S;

| b) | seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74o E; |
| --- | --- |

b)

seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74o E;

| c) | seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o40’ S ja geograafilise pikkusega 76o E; |
| --- | --- |

c)

seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o40’ S ja geograafilise pikkusega 76o E;

| d) | kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S; |
| --- | --- |

d)

kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S;

| e) | seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o30’ E; ning |
| --- | --- |

e)

seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o30’ E; ning

| f) | seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini. |
| --- | --- |

f)

seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.

(2)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

(3)  Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil ajavahemikul 1. mai 2009 – 31. august 2009 ning mõrrapüügil ajavahemikul 1. detsember 2008 – 30. november 2008.

(4)  Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79o20’E . Selles vööndis on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud (vaata IX lisa).

(5)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

(6)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

(7)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

(8)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

(9)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2008 – 30. november 2009.

IF LISA

ATLANDI OOKEANI KAGUOSA

SEAFO piirkond

Kõnealuseid TACe ei jaotata SEAFO liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liik | : | Limapead

  Beryx spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Limapead

Beryx spp.

| Püügi-piirkond | : | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- |

Püügi-piirkond

:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

Lubatud kogupüük (TAC)

200

| Liik | : | Süvamere punakrabid
  (Chaceon spp) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvamere punakrabid

(Chaceon spp)

| Püügi-piirkond | : | SEAFO allrajoon B1 (1)

  (CRR/F47NAM) |
| --- | --- | --- |

Püügi-piirkond

:

SEAFO allrajoon B1 (1)

(CRR/F47NAM)

Lubatud kogupüük (TAC)

200

| Liik | : | Süvamere punakrabid
  (Chaceon spp.) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvamere punakrabid

(Chaceon spp.)

| Püügi-piirkond | : | SEAFO, v.a allrajoon B1
  (CRR/F47X) |
| --- | --- | --- |

Püügi-piirkond

:

SEAFO, v.a allrajoon B1

(CRR/F47X)

Lubatud kogupüük (TAC)

200

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus Eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus Eleginoides

| Püügi-piirkond | : | SEAFO
  (TOP/SEAFO) |
| --- | --- | --- |

Püügi-piirkond

:

SEAFO

(TOP/SEAFO)

Lubatud kogupüük (TAC)

260

| Liik | : | Atlandi karekala

  Hoplostethus atlanticus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi karekala

Hoplostethus atlanticus

| Püügi-piirkond | : | SEAFO
  (ORY/SEAFO) |
| --- | --- | --- |

Püügi-piirkond

:

SEAFO

(ORY/SEAFO)

Lubatud kogupüük (TAC)

100

---

(1)  Selle TACi kohaldamisel on kalastamiseks avatud ala määratletud järgmiselt:

| — | selle läänepoolne piir on 0o E idapikkust; |
| --- | --- |

—

selle läänepoolne piir on 0o E idapikkust;

| — | selle põhjapiir on 20oS lõunalaiust; |
| --- | --- |

—

selle põhjapiir on 20oS lõunalaiust;

| — | selle lõunapiir on 28o S lõunalaiust; |
| --- | --- |

—

selle lõunapiir on 28o S lõunalaiust;

| — | idapiir ulatub Namibia majandusvööndini. |
| --- | --- |

—

idapiir ulatub Namibia majandusvööndini.

IG LISA

SINIUIM-TUUN – KÕIK PIIRKONNAD

| Liik | : | Siniuim-tuun

  Thunnus Maccoyii |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Siniuim-tuun

Thunnus Maccoyii

| Püügipiirkond | : | Kõik piirkonnad
  (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kõik piirkonnad

(SBF/F41-81)

EÜ

10 (1)

Lubatud kogupüük (TAC)

11 810

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

---

II LISA

IIA  LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId PÜÜGIPIIRKONNA NING ICES IIa JA Vb PÜÜGIPIIRKONNA EÜ VETE TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA

ÜLDSÄTTED

1.   Reguleerimisala

| 1.1. | Käesolevat lisa kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 kirjeldatud püügivahend ning mis viibib ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonnas või ICES IIa ja Vb püügipiirkonna EÜ vetes. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevat lisa kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 kirjeldatud püügivahend ning mis viibib ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonnas või ICES IIa ja Vb püügipiirkonna EÜ vetes.

| 1.2. | Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljaantud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust nende püügikoormuse rühmade kaupa, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2009. aastal küsib komisjon teadusalast nõu kõnealuste laevade poolt kasutatud püügikoormuse arengusuundade hindamiseks, et hõlmata kõnealused laevad tulevikus püügikoormuse reguleerimise korraga. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt väljaantud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust nende püügikoormuse rühmade kaupa, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2009. aastal küsib komisjon teadusalast nõu kõnealuste laevade poolt kasutatud püügikoormuse arengusuundade hindamiseks, et hõlmata kõnealused laevad tulevikus püügikoormuse reguleerimise korraga.

2.   Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „püügikoormuse rühm” – liikmesriigi haldusüksus, mille suhtes kehtestatakse maksimaalne lubatud püügikoormus. Püügikoormuse rühm määratletakse punktis 4 kirjeldatud püügivahendite rühma ja punktis 3 kirjeldatud piirkonna kaudu; |
| --- | --- |

a)

„püügikoormuse rühm” – liikmesriigi haldusüksus, mille suhtes kehtestatakse maksimaalne lubatud püügikoormus. Püügikoormuse rühm määratletakse punktis 4 kirjeldatud püügivahendite rühma ja punktis 3 kirjeldatud piirkonna kaudu;

| b) | „2009. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010; |
| --- | --- |

b)

„2009. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010;

| c) | „kindlaksmääratud püügivahendid” punktis 4 nimetatud püügivahendid; |
| --- | --- |

c)

„kindlaksmääratud püügivahendid” punktis 4 nimetatud püügivahendid;

| d) | „kindlaksmääramata püügivahendid” punktis 4 nimetamata püügivahendid. |
| --- | --- |

d)

„kindlaksmääramata püügivahendid” punktis 4 nimetamata püügivahendid.

3.   Geograafilised piirkonnad

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiste geograafiliste piirkondade suhtes:

| a) | Kattegat, |
| --- | --- |

a)

Kattegat,

| b) | i) | Skagerrak, |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Skagerrak,

| ii) | ICES IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV püügipiirkond ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ veed, |
| --- | --- |

ii)

ICES IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV püügipiirkond ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ veed,

| iii) | ICES VIId püügipiirkond; |
| --- | --- |

iii)

ICES VIId püügipiirkond;

| c) | ICES VIIa püügipiirkond; |
| --- | --- |

c)

ICES VIIa püügipiirkond;

| d) | ICES VIa püügipiirkond ja ICES Vb püügipiirkonna EÜ veed. |
| --- | --- |

d)

ICES VIa püügipiirkond ja ICES Vb püügipiirkonna EÜ veed.

4.   Kindlaksmääratud püügivahendid

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiste kalapüügivahendite rühmade suhtes: (kindlaksmääratud püügivahendid):

põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed veetavad püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:

| TR1 | vähemalt 100 mm; |
| --- | --- |
| TR2 | vähemalt 70 mm ja alla 100 mm; |
| TR3 | vähemalt 16 mm ja alla 32 mm; |

TR1

vähemalt 100 mm;

TR2

vähemalt 70 mm ja alla 100 mm;

TR3

vähemalt 16 mm ja alla 32 mm;

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:

| BT1 | vähemalt 120 mm; |
| --- | --- |
| BT2 | vähemalt 80 mm ja alla 120 mm; |

BT1

vähemalt 120 mm;

BT2

vähemalt 80 mm ja alla 120 mm;

nakkevõrgud ja takervõrgud (välja arvatud abarad) (GN1);

abarad (GT1);

õngejadad (LL1).

5.   Püügikoormuse arvutamine

Püügikoormus arvutatakse kalalaeva püügivõimsuse ja tegevuse alusel. Laevarühma püügikoormus piirkonnas arvutatakse, liites iga laeva kilovatt-väärtused ja päevade arvu, mil iga laev viibis kõnealuses piirkonnas.

Laeva püügivõimsust mõõdetakse kilovattides ja see vastab laeva mootorivõimsusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 2930/86 artikliga 5; see väärtus peab võrduma väärtusega, mille liikmesriik, kelle lipu all laev sõidab, on teatanud ühenduse laevastikuregistrile.

Laeva tegevust mõõdetakse punktis 3 osutatud geograafilises piirkonnas viibimise päevades. Piirkonnas viibimise päev arvutatakse mis tahes 24 tunni pikkuse katkematu ajavahemikuna (või osana sellest), mille kestel laev viibib mis tahes punktis 3 määratletud geograafilises piirkonnas ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab, tingimusel et liikmesriik määratleb perioodi alguse püügiperioodi jooksul iga püügivahendite rühma suhtes järjepidevalt. Juhul kui laev viibib samas piirkonnas 24 tunni vältel mitu korda, läheb kohalolek arvesse vaid ühe päevana.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUD

6.   Maksimaalne lubatud püügikoormus

| 6.1 | Iga liikmesriigi iga püügikoormuse rühma suhtes on 1. liites sätestatud maksimaalne lubatud püügikoormus 2009. aasta püügiperioodil. |
| --- | --- |

6.1

Iga liikmesriigi iga püügikoormuse rühma suhtes on 1. liites sätestatud maksimaalne lubatud püügikoormus 2009. aasta püügiperioodil.

| 6.2 | Määruse (EÜ) nr 1954/2003 kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust. |
| --- | --- |

6.2

Määruse (EÜ) nr 1954/2003 kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.

7.   Punktis 6.1 osutatud maksimaalse lubatud püügikoormuse muutused

| 7.1 | Kui liikmesriik on suurendanud ühe või mitme sellise laeva kalapüügi püügikoormust, mis kasutab väga selektiivseid püügivahendeid määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 13 lõike 2 punkti a kohaselt või mis osaleb tursapüügi vältimise tegevuses vastavalt nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 punktile b, c või d, et korvata püügikoormuse kohandamist, mida oleks nende laevade suhtes kohaldatud sama määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt, suurendatakse selliste püügikoormuse rühmade maksimaalset lubatud püügikoormust, kuhu kõnealuste laevade asjaomane tegevus kuulub, kõnealuse tegevuse püügikoormuse korvamiseks vajaliku summa võrra. |
| --- | --- |

7.1

Kui liikmesriik on suurendanud ühe või mitme sellise laeva kalapüügi püügikoormust, mis kasutab väga selektiivseid püügivahendeid määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 13 lõike 2 punkti a kohaselt või mis osaleb tursapüügi vältimise tegevuses vastavalt nimetatud määruse artikli 13 lõike 2 punktile b, c või d, et korvata püügikoormuse kohandamist, mida oleks nende laevade suhtes kohaldatud sama määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt, suurendatakse selliste püügikoormuse rühmade maksimaalset lubatud püügikoormust, kuhu kõnealuste laevade asjaomane tegevus kuulub, kõnealuse tegevuse püügikoormuse korvamiseks vajaliku summa võrra.

| 7.2. | Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 on toimunud püügikoormuse ülekandmine ühelt liikmesriigilt teisele, kohandatakse nii vahetusega seotud ülekandva(te) kui ka vastuvõtva(te) püügikoormuse rühma(de) vastavat maksimaalset lubatud püügikoormust. Kui vastuvõtval liikmesriigil ei ole vastavat püügikoormuse rühma, jaotatakse saadav püügikoormus ühele või mitmele uuele püügikoormuse rühmale. Kõnealuste uute rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus vastab saadavale püügikoormusele. |
| --- | --- |

7.2.

Kui kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 on toimunud püügikoormuse ülekandmine ühelt liikmesriigilt teisele, kohandatakse nii vahetusega seotud ülekandva(te) kui ka vastuvõtva(te) püügikoormuse rühma(de) vastavat maksimaalset lubatud püügikoormust. Kui vastuvõtval liikmesriigil ei ole vastavat püügikoormuse rühma, jaotatakse saadav püügikoormus ühele või mitmele uuele püügikoormuse rühmale. Kõnealuste uute rühmade maksimaalne lubatud püügikoormus vastab saadavale püügikoormusele.

| 7.3. | Maksimaalset lubatud püügikoormust kohandatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ning määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohastele ümberjaotamistele ja/või mahaarvamistele. |
| --- | --- |

7.3.

Maksimaalset lubatud püügikoormust kohandatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ning määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohastele ümberjaotamistele ja/või mahaarvamistele.

| 7.4 | Kui liikmesriik on püügikoormuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõikele 2 taastanud, suurendatakse maksimaalset lubatud püügikoormust sellise püügikoormuse rühmale vajaliku püügikoormuse võrra, milles tagastatud kvoodi alusel kala püütakse, ning püügikvoodi tagastanud liikmesriigi maksimaalset lubatud püügikoormust vähendatakse tema püügikoormuse rühmades sellises koguses, mille võrra sellistel püügikoormuse rühmadel on kasutada väiksem püügikvoot, välja arvatud juhul, kui kvoodi tagastanud liikmesriik ei kasutanud vastavat püügikoormust lähtetasemete kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

7.4

Kui liikmesriik on püügikoormuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõikele 2 taastanud, suurendatakse maksimaalset lubatud püügikoormust sellise püügikoormuse rühmale vajaliku püügikoormuse võrra, milles tagastatud kvoodi alusel kala püütakse, ning püügikvoodi tagastanud liikmesriigi maksimaalset lubatud püügikoormust vähendatakse tema püügikoormuse rühmades sellises koguses, mille võrra sellistel püügikoormuse rühmadel on kasutada väiksem püügikvoot, välja arvatud juhul, kui kvoodi tagastanud liikmesriik ei kasutanud vastavat püügikoormust lähtetasemete kindlaksmääramiseks.

| 7.5 | Kui liikmesriigis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõikega 3 või artikliga 17 toimunud püügikoormuse ülekandmine ühelt püügikoormuse rühmalt teisele, siis kohandatakse vastavalt nii ülekandva kui ka vastuvõtva püügikoormuse rühma maksimaalset lubatud püügikoormust. |
| --- | --- |

7.5

Kui liikmesriigis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1342/2008 artikli 16 lõikega 3 või artikliga 17 toimunud püügikoormuse ülekandmine ühelt püügikoormuse rühmalt teisele, siis kohandatakse vastavalt nii ülekandva kui ka vastuvõtva püügikoormuse rühma maksimaalset lubatud püügikoormust.

| 7.6. | Püügikoormuse rühmade koosseisu muudatused, mille üle komisjon otsustab määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 31 alusel, võivad hõlmata maksimaalse lubatud püügikoormuse kahandamist. Sellised kohandused ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik püügikoormuse rühmade koosseisus tehtud muudatuste kajastamiseks. |
| --- | --- |

7.6.

Püügikoormuse rühmade koosseisu muudatused, mille üle komisjon otsustab määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 31 alusel, võivad hõlmata maksimaalse lubatud püügikoormuse kahandamist. Sellised kohandused ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik püügikoormuse rühmade koosseisus tehtud muudatuste kajastamiseks.

8.   Püügikoormuse jaotamine

| 8.1. | Liikmesriigid reguleerivad oma asjaomaste laevade tegevust püügikoormuse jaotamisega. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriigid reguleerivad oma asjaomaste laevade tegevust püügikoormuse jaotamisega.

| 8.2. | Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, ei luba ta kalastada üheski geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kindlaksmääratud püügivahenditega ühelgi oma laeval, kui ei ole tõendatud, et laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük. |
| --- | --- |

8.2.

Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, ei luba ta kalastada üheski geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kindlaksmääratud püügivahenditega ühelgi oma laeval, kui ei ole tõendatud, et laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.

| 8.3 | Liikmesriik võib oma äranägemisel kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada. |
| --- | --- |

8.3

Liikmesriik võib oma äranägemisel kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.

| 8.4 | Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu. |
| --- | --- |

8.4

Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

9.   Üldeeskiri

| 9.1 | Liikmesriik, kelle lipu all ühenduse kalalaev sõidab, arvab laeva kasutatud püügikoormuse maha liikmesriigi püügikoormuse rühma maksimaalsest lubatud püügikoormusest, kui:






  a) | laeva pardal on püügikoormuse rühma püügivahendite rühma kuuluvad püügivahendid ja |
| --- | --- | --- |

9.1

Liikmesriik, kelle lipu all ühenduse kalalaev sõidab, arvab laeva kasutatud püügikoormuse maha liikmesriigi püügikoormuse rühma maksimaalsest lubatud püügikoormusest, kui:

a)

laeva pardal on püügikoormuse rühma püügivahendite rühma kuuluvad püügivahendid ja

| b) | laev viibib püügivahendite rühma piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

laev viibib püügivahendite rühma piirkonnas.

| 9.2 | Kui laev liigub püügiretke ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast. |
| --- | --- |

9.2

Kui laev liigub püügiretke ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

10.   Püügivahenditest teatamine

| 10.1. | Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 3 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud kindlaksmääratud püügivahendiga. |
| --- | --- |

10.1.

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 3 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud kindlaksmääratud püügivahendiga.

| 10.2 | Püügiretkel mitme püügivahendi kasutamiseks on vaja lipuliikmesriigi eelnevat luba. Loa andmisel arvatakse kõnealuse püügiretke kestel kasutatud püügikoormus iga püügivahendi puhul samaaegselt maha kogu asjaomasest maksimaalsest lubatud püügikoormusest. Samasse püügikoormuse rühma kuuluvate püügivahendite puhul arvestatakse kõnealuse püügiretke kestel kasutatud püügikoormust üksnes ühe püügivahendi kohta. |
| --- | --- |

10.2

Püügiretkel mitme püügivahendi kasutamiseks on vaja lipuliikmesriigi eelnevat luba. Loa andmisel arvatakse kõnealuse püügiretke kestel kasutatud püügikoormus iga püügivahendi puhul samaaegselt maha kogu asjaomasest maksimaalsest lubatud püügikoormusest. Samasse püügikoormuse rühma kuuluvate püügivahendite puhul arvestatakse kõnealuse püügiretke kestel kasutatud püügikoormust üksnes ühe püügivahendi kohta.

| 10.3 | Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut kindlaksmääratud püügivahendit koos mis tahes muu püügivahendiga, ei takistata kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel piirkondades, mille kalapüügiluba laev omab. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, arvatakse kogu laeva kasutatud püügikoormus maha selle püügikoormuse rühma maksimaalsest lubatud püügikoormusest, kellele kindlaksmääratud püügivahendid kuuluvad. |
| --- | --- |

10.3

Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut kindlaksmääratud püügivahendit koos mis tahes muu püügivahendiga, ei takistata kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel piirkondades, mille kalapüügiluba laev omab. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, arvatakse kogu laeva kasutatud püügikoormus maha selle püügikoormuse rühma maksimaalsest lubatud püügikoormusest, kellele kindlaksmääratud püügivahendid kuuluvad.

11.   Erandid

| 11.1. | Liikmesriik ei tohi maksimaalsest lubatud püügikoormusest maha arvata piirkonnast läbi sõitva laeva tegevust, tingimusel et kõnealusel laeval ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema kinnitatud ja paigutatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

11.1.

Liikmesriik ei tohi maksimaalsest lubatud püügikoormusest maha arvata piirkonnast läbi sõitva laeva tegevust, tingimusel et kõnealusel laeval ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema kinnitatud ja paigutatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

| 11.2. | Liikmesriik ei tohi maksimaalsest lubatud püügikoormusest maha arvata sellise laeva tegevust, mis tegeleb muu tegevusega kui kalastamine, tingimusel et kõnealune laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest ja tegevuse laadist ning loobub kõnealuseks ajaks oma kalapüügiloast. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

11.2.

Liikmesriik ei tohi maksimaalsest lubatud püügikoormusest maha arvata sellise laeva tegevust, mis tegeleb muu tegevusega kui kalastamine, tingimusel et kõnealune laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest ja tegevuse laadist ning loobub kõnealuseks ajaks oma kalapüügiloast. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

| 11.3 | Liikmesriik võib otsustada maksimaalsest lubatud püügikoormusest mitte maha arvata sellise laeva tegevust, mis viibis asjaomases piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva või transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Lipuliikmesriik teavitab sellest komisjoni ühe kuu jooksul pärast otsuse langetamist ja esitab tõendi hädaolukorra kohta. |
| --- | --- |

11.3

Liikmesriik võib otsustada maksimaalsest lubatud püügikoormusest mitte maha arvata sellise laeva tegevust, mis viibis asjaomases piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva või transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Lipuliikmesriik teavitab sellest komisjoni ühe kuu jooksul pärast otsuse langetamist ja esitab tõendi hädaolukorra kohta.

PÜÜGIKOORMUSE SEIRE

12.   Püügikoormuse haldamine

| 12.1. | Liikmesriigid reguleerivad oma asjaomaste laevade tegevust, jälgides püügikoormust ja võttes vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et ei ületataks maksimaalset lubatud püügikoormust, näiteks lõpetades püügikoormuse rühma püügitegevuse. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriigid reguleerivad oma asjaomaste laevade tegevust, jälgides püügikoormust ja võttes vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et ei ületataks maksimaalset lubatud püügikoormust, näiteks lõpetades püügikoormuse rühma püügitegevuse.

| 12.2 | Laevadel, mis kasutavad punktis 4 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 3 nimetatud piirkonnas, peab olema selle piirkonna püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

12.2

Laevadel, mis kasutavad punktis 4 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 3 nimetatud piirkonnas, peab olema selle piirkonna püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 12.3. | Laev, mis on ammendanud püügikoormuse, mille kasutamiseks on püügiperioodi jooksul antud õigus, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 3 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui laev kasutab üksnes kindlaksmääramata püügivahendeid või sellele jaotatakse täiendav püügikoormus. |
| --- | --- |

12.3.

Laev, mis on ammendanud püügikoormuse, mille kasutamiseks on püügiperioodi jooksul antud õigus, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 3 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui laev kasutab üksnes kindlaksmääramata püügivahendeid või sellele jaotatakse täiendav püügikoormus.

13.   Püügikoormuse teated

| 13.1 | Laevade suhtes, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid ja mis tegutsevad piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lisa, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k Kõnealustes sätetes osutatud püügipiirkonda tõlgendatakse tursavarude majandamise eesmärkidel käesoleva lisa punktis 3 nimetatud a, b, c ja d püügipiirkonnana ning merikeele ja lesta varude majandamise eesmärkidel ICES IV püügipiirkonnana. Lisaks kõnealuse määruse artiklis 19c loetletud sidevahenditele võib kasutada ka muid turvalisi elektroonilisi vahendeid. Kõnealuse määruse artikli 19b lõikes 1 sätestatud aruandmise nõuded on täidetud laevade puhul, mis kasutavad laevaseiresüsteemi (VMS) või elektroonilist püügipäevikut kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1077/2008. |
| --- | --- |

13.1

Laevade suhtes, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid ja mis tegutsevad piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lisa, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k Kõnealustes sätetes osutatud püügipiirkonda tõlgendatakse tursavarude majandamise eesmärkidel käesoleva lisa punktis 3 nimetatud a, b, c ja d püügipiirkonnana ning merikeele ja lesta varude majandamise eesmärkidel ICES IV püügipiirkonnana. Lisaks kõnealuse määruse artiklis 19c loetletud sidevahenditele võib kasutada ka muid turvalisi elektroonilisi vahendeid. Kõnealuse määruse artikli 19b lõikes 1 sätestatud aruandmise nõuded on täidetud laevade puhul, mis kasutavad laevaseiresüsteemi (VMS) või elektroonilist püügipäevikut kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1077/2008.

| 13.2 | Liikmesriigid võivad rakendada kooskõlas liikmeriikidega, kes on seotud nende laevade kalapüügiga, alternatiivseid kontrollimeetmeid aruandekohustuste täitmise tagamiseks. Sellised meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19c lõikes c sätestatud aruandekohustused ning meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist. |
| --- | --- |

13.2

Liikmesriigid võivad rakendada kooskõlas liikmeriikidega, kes on seotud nende laevade kalapüügiga, alternatiivseid kontrollimeetmeid aruandekohustuste täitmise tagamiseks. Sellised meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19c lõikes c sätestatud aruandekohustused ning meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

ARUANDEKOHUSTUSED

14.   Andmete kogumine

Liikmesriigid salvestavad jaotatud ja kasutatud püügikoormuse elektrooniliselt püügikoormuse rühmade kaupa.

15.   Andmete edastamine

| 15.1. | Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid talle andmed eelneval kuul ja sellele eelnevatel kuudel liikmesriigi laevade kasutatud püügikoormuse kohta, kasutades selleks 2. liites sätestatud aruandevormi. |
| --- | --- |

15.1.

Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid talle andmed eelneval kuul ja sellele eelnevatel kuudel liikmesriigi laevade kasutatud püügikoormuse kohta, kasutades selleks 2. liites sätestatud aruandevormi.

| 15.2. | Andmed saadetakse e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Kui algab andmete edastamine kalanduse andmevahetussüsteemi (või mis tahes tulevasse komisjoni valitud andmesüsteemi), hakkavad liikmesriigid enne iga kuu 15. kuupäeva edastama süsteemi andmeid seoses eelneva kuu lõpuni kasutatud püügikoormusega. Komisjon teavitab vähemalt kaks kuud enne esimest andmete edastamise tähtaega liikmesriike kuupäevast, mil süsteemi hakatakse andmete edastamiseks kasutama. Esimene süsteemi saadetav püügikoormuse deklaratsioon sisaldab andmeid alates 1. veebruarist 2009 kasutatava püügikoormuse kohta. Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid talle andmed liikmesriikide laevade kasutatud püügikoormuse kohta 2009. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

15.2.

Andmed saadetakse e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Kui algab andmete edastamine kalanduse andmevahetussüsteemi (või mis tahes tulevasse komisjoni valitud andmesüsteemi), hakkavad liikmesriigid enne iga kuu 15. kuupäeva edastama süsteemi andmeid seoses eelneva kuu lõpuni kasutatud püügikoormusega. Komisjon teavitab vähemalt kaks kuud enne esimest andmete edastamise tähtaega liikmesriike kuupäevast, mil süsteemi hakatakse andmete edastamiseks kasutama. Esimene süsteemi saadetav püügikoormuse deklaratsioon sisaldab andmeid alates 1. veebruarist 2009 kasutatava püügikoormuse kohta. Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid talle andmed liikmesriikide laevade kasutatud püügikoormuse kohta 2009. aasta jaanuaris.

| 15.3. | Punktis 14 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue vormi või andmete edastamise sageduse. |
| --- | --- |

15.3.

Punktis 14 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue vormi või andmete edastamise sageduse.

| 15.4. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale võib uue vormi ja konkreetse teavitamiskohustuse võtta vastu seoses laevadega, kes omavad kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

15.4.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale võib uue vormi ja konkreetse teavitamiskohustuse võtta vastu seoses laevadega, kes omavad kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 14 lõikega 2.

| 15.5 | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale võib uue vormi ja konkreetse teavitamiskohustuse võtta vastu seoses punktis 7 osutatud maksimaalse lubatud püügikoormuse muutustega. |
| --- | --- |

15.5

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale võib uue vormi ja konkreetse teavitamiskohustuse võtta vastu seoses punktis 7 osutatud maksimaalse lubatud püügikoormuse muutustega.

IIa lisa 1. liide

Maksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-püügipäevades

| Piirkond: vt punkt 3 | Kindlaksmääratud püügivahend: vt punkt 4 | DK | DE | SE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | TR1 | 212 768 | 3 854 | 16 609 |
| TR2 | 2 070 883 | 16 611 | 887 399 |
| TR3 | 427 760 | 0 | 55 853 |
| BT1 | 0 | 0 | 0 |
| BT2 | 0 | 0 | 0 |
| GN1 | 101 048 | 27 454 | 13 155 |
| GT1 | 18 684 | 0 | 22 130 |
| LL1 | 140 | 0 | 25 339 |

Piirkond: vt punkt 3

Kindlaksmääratud püügivahend: vt punkt 4

DK

DE

SE

a)

TR1

212 768

3 854

16 609

TR2

2 070 883

16 611

887 399

TR3

427 760

0

55 853

BT1

0

0

0

BT2

0

0

0

GN1

101 048

27 454

13 155

GT1

18 684

0

22 130

LL1

140

0

25 339

| Piirkond: vt punkt 3 | Kindlaks-määratud püügivahend: vt punkt 4 | BE | DK | DE | FR | IE | NL | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | TR1 | 498 | 6 911 144 | 2 226 533 | 2 553 909 | 261 | 405 985 | 286 779 | 10 295 134 |
| TR2 | 318 363 | 6 061 661 | 600 089 | 11 117 483 | 18 801 | 1 062 247 | 1 536 025 | 8 165 956 |
| TR3 | 0 | 3 920 732 | 3 501 | 107 041 | 0 | 15 886 | 263 772 | 5 824 |
| BT1 | 1 368 632 | 1 316 589 | 29 822 | 0 | 0 | 1 365 348 | 0 | 1 739 759 |
| BT2 | 6 468 447 | 106 658 | 1 893 044 | 829 504 | 0 | 33 633 978 | 0 | 5 970 903 |
| GN1 | 126 850 | 1 962 340 | 227 773 | 222 598 | 0 | 147 373 | 80 781 | 549 863 |
| GT1 | 0 | 198 783 | 516 | 2 374 073 | 0 | 0 | 53 078 | 11 027 |
| LL1 | 0 | 44 283 | 0 | 71 448 | 0 | 0 | 110 468 | 97 687 |

Piirkond: vt punkt 3

Kindlaks-määratud püügivahend: vt punkt 4

BE

DK

DE

FR

IE

NL

SE

UK

b)

TR1

498

6 911 144

2 226 533

2 553 909

261

405 985

286 779

10 295 134

TR2

318 363

6 061 661

600 089

11 117 483

18 801

1 062 247

1 536 025

8 165 956

TR3

0

3 920 732

3 501

107 041

0

15 886

263 772

5 824

BT1

1 368 632

1 316 589

29 822

0

0

1 365 348

0

1 739 759

BT2

6 468 447

106 658

1 893 044

829 504

0

33 633 978

0

5 970 903

GN1

126 850

1 962 340

227 773

222 598

0

147 373

80 781

549 863

GT1

0

198 783

516

2 374 073

0

0

53 078

11 027

LL1

0

44 283

0

71 448

0

0

110 468

97 687

| Piirkond: vt punkt 3 | Kindlaks-määratud püügivahend: vt punkt 4 | BE | FR | IE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| c) | TR1 | 0 | 184 952 | 79 246 | 805 253 |
| TR2 | 26 622 | 735 | 1 120 977 | 2 602 936 |
| TR3 | 0 | 0 | 9 646 | 1 588 |
| BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| BT2 | 1 505 253 | 0 | 507 923 | 0 |
| GN1 | 0 | 210 | 24 713 | 4 412 |
| GT1 | 0 | 0 | 0 | 158 |
| LL1 | 0 | 0 | 62 | 52 067 |

Piirkond: vt punkt 3

Kindlaks-määratud püügivahend: vt punkt 4

BE

FR

IE

UK

c)

TR1

0

184 952

79 246

805 253

TR2

26 622

735

1 120 977

2 602 936

TR3

0

0

9 646

1 588

BT1

0

0

0

0

BT2

1 505 253

0

507 923

0

GN1

0

210

24 713

4 412

GT1

0

0

0

158

LL1

0

0

62

52 067

| Piirkond: vt punkt 3 | Kindlaks-määratud püügiva-hend: vt punkt 4 | BE | DE | ES | FR | IE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d) | TR1 | 0 | 25 075 | 590 583 | 3 398 102 | 310 005 | 2 398 481 |
| TR2 | 442 | 0 | 0 | 5 881 | 481 938 | 3 899 614 |
| TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 21 327 | 29 844 |
| BT1 | 0 | 0 | 0 | 506 | 0 | 117 544 |
| BT2 | 10 361 | 0 | 0 | 11 692 | 3 914 | 0 |
| GN1 | 0 | 35 531 | 13 836 | 96 903 | 6 400 | 162 857 |
| GT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 946 | 145 |
| LL1 | 0 | 0 | 1 402 142 | 54 917 | 1 013 | 532 228 |

Piirkond: vt punkt 3

Kindlaks-määratud püügiva-hend: vt punkt 4

BE

DE

ES

FR

IE

UK

d)

TR1

0

25 075

590 583

3 398 102

310 005

2 398 481

TR2

442

0

0

5 881

481 938

3 899 614

TR3

0

0

0

0

21 327

29 844

BT1

0

0

0

506

0

117 544

BT2

10 361

0

0

11 692

3 914

0

GN1

0

35 531

13 836

96 903

6 400

162 857

GT1

0

0

0

0

1 946

145

LL1

0

0

1 402 142

54 917

1 013

532 228

IIa lisa 2. liide

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | Püügivahend | Piirkond | Aasta | Kuu | Koond-deklaratsioon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |

Riik

Püügivahend

Piirkond

Aasta

Kuu

Koond-deklaratsioon

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (1)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | Riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (1)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

Riik

3

—

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on registreeritud

| 2) | Püügivahend |
| --- | --- |

2)

Püügivahend

3

—

üks järgmistest püügivahendite liikidest

TR1

TR2

TR3

BT1

BT2

GN1

GT1

LL1

| 3) | Piirkond |
| --- | --- |

3)

Piirkond

8

V

Üks järgmistest piirkondadest

03AS

02A0407D

07A

06A

| 4) | Aasta |
| --- | --- |

4)

Aasta

4

—

Aasta, mille kuud deklaratsioon käsitleb

| 5) | Kuu |
| --- | --- |

5)

Kuu

2

—

Kuu, mida püügikoormuse deklaratsioon käsitleb (kahekohalisena, 01–12)

| 6) | Koond-deklaratsioon |
| --- | --- |

6)

Koond-deklaratsioon

13

P

Kilovatt-püügipäevades väljendatud püügikoormuse kumulatiivne summa 4) aasta 1. jaanuarist kuni 5) kuu lõpuni

---

(1)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.

IIB LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES UUSMEREMAA MERLUUSI JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIPIIRKONNAS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES

1.   Reguleerimisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud veetavat või passiivpüünist ning viibivad püügipiirkondades VIIIc ja IXa, välja arvatud Cádizi lahes. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2009. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010.

2.   Piirkonnas viibimise päeva määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib punktis 1 määratletud geograafilises piirkonnas ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendid

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmise kalapüügivahendite rühma suhtes:

| — | traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm ning põhjaõngejadad. |
| --- | --- |

—

traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm ning põhjaõngejadad.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevad

| 4.1. | Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

4.1.

Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 4.2. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 või 2008 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud võimsusega püük. |
| --- | --- |

4.2.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 või 2008 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud võimsusega püük.

| 4.3. | Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 12 või 13. |
| --- | --- |

4.3.

Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 12 või 13.

5.   Püügitegevuse piirangud

Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, ei viibi piirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

6.   Erandid

Liikmesriik ei arva tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädeva asutuse tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Päevade maksimaalne arv

| 7.1. | 2009. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, on esitatud tabelis I. |
| --- | --- |

7.1.

2009. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, on esitatud tabelis I.

| 7.2. | Maksimaalse merepäevade arvu, mille jooksul võib lipuliikmesriik kalalaeval lubada viibida piirkonnas, määramisel kohaldatakse 2009. aasta püügiperioodil tabeli I kohaselt järgmisi eritingimusi:






  a) | laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava(te) laeva(de) poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ning |
| --- | --- | --- |

7.2.

Maksimaalse merepäevade arvu, mille jooksul võib lipuliikmesriik kalalaeval lubada viibida piirkonnas, määramisel kohaldatakse 2009. aasta püügiperioodil tabeli I kohaselt järgmisi eritingimusi:

a)

laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava(te) laeva(de) poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ning

| b) | laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava(te) laeva(de) poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

b)

laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava(te) laeva(de) poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| 7.3. | 2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, kes kasutab kõnealuseid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse tabelis I sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale ja eritingimusele vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.
  Selline kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, jaotatud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti. |
| --- | --- |

7.3.

2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, kes kasutab kõnealuseid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse tabelis I sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale ja eritingimusele vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.

Selline kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, jaotatud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti.

| 7.4. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade 2001., 2002. ja 2003. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 7.2 alapunktides a või b esitatud eritingimustes määratletud püükide koostist, kui kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi; |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade 2001., 2002. ja 2003. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 7.2 alapunktides a või b esitatud eritingimustes määratletud püükide koostist, kui kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;

| — | merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.3 kohaldamise korral. |
| --- | --- |

—

merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.3 kohaldamise korral.

Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.3 sätestatud tingimusi.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
  Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 2 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 2 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga.

| 8.3. | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kõnealuseks ajaks kalalaevatunnistusest. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

8.3.

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kõnealuseks ajaks kalalaevatunnistusest. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

9.   Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt, määruse (EÜ) nr 1189/2006 artikli 23 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnas püügitegevuse täielikult lõpetanud. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.
  Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
  Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4,1 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt, määruse (EÜ) nr 1189/2006 artikli 23 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnas püügitegevuse täielikult lõpetanud. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.

Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4,1 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

| 9.2. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 9.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 9.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta. |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7,1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7,1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 9.4. | 2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele allesjäänud laevadele, kellel on õigus kasutada püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid. |
| --- | --- |

9.4.

2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele allesjäänud laevadele, kellel on õigus kasutada püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid.

| 9.5. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt eelmiste püügivahendite rühmade määratluste alusel varem eraldatud lisapäevad vaadatakse uuesti üle punktis 3 sätestatud püügivahendite rühma alusel. Selliselt saadud lisapäevad kehtivad 2009. aastal. |
| --- | --- |

9.5.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt eelmiste püügivahendite rühmade määratluste alusel varem eraldatud lisapäevad vaadatakse uuesti üle punktis 3 sätestatud püügivahendite rühma alusel. Selliselt saadud lisapäevad kehtivad 2009. aastal.

10.   Lisapäevade eraldamine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2009 – 31. jaanuar 2010 kolm lisapäeva, mille jooksul võib laev viibida piirkonnas, kui selle pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (1) ja komisjoni14. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 665/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2).
  Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2009 – 31. jaanuar 2010 kolm lisapäeva, mille jooksul võib laev viibida piirkonnas, kui selle pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (1) ja komisjoni14. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 665/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2).

Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda.

| 10.2. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu.

| 10.4. | Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

10.4.

Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

11.   Päevade eraldamisega seotud eritingimused

| 11.1. | Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses punkti 7.2 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2009. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal). |
| --- | --- |

11.1.

Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses punkti 7.2 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2009. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).

| 11.2. | Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale. |
| --- | --- |

11.2.

Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale.

| 11.3. | Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel eraldatud päevade kasutamise õiguse.
  Tabel I
  Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa








  Püügi-vahend punkt 3 | Eritingimused punkt 7 | Nimetus
  Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi ja punktis 7 esitatud eritingimuste määratlusi. | Päevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad | 175 |
| 3 | 7.2.a ja 7.2.b | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad | Piiranguta |

11.3.

Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel eraldatud päevade kasutamise õiguse.

Tabel I

Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa

Püügi-vahend punkt 3

Eritingimused punkt 7

Nimetus

Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi ja punktis 7 esitatud eritingimuste määratlusi.

Päevade maksimaalne arv

3

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad

175

3

7.2.a ja 7.2.b

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad

Piiranguta

JAOTATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

12.   Päevade ülekandmine sama liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 12.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 12.2. | Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest. |
| --- | --- |

12.2.

Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.

| 12.3. | Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad mõnda püügivahendite rühma kuuluvat vahendit. |
| --- | --- |

12.3.

Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad mõnda püügivahendite rühma kuuluvat vahendit.

| 12.4. | Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 7.2 sätestatud eritingimusteta. |
| --- | --- |

12.4.

Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 7.2 sätestatud eritingimusteta.

| 12.5. | Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta tabelivormid. |
| --- | --- |

12.5.

Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta tabelivormid.

13.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.2, 4.3, 6 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

14.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluva vahendiga.

15.   Kindlaksmääratud ja kindlaksmääramata püügivahendite koos kasutamine

Laeva, kes soovib kasutada üht või mitut punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvat püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu, punktis 3 nimetamata rühma püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei takistata kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet ei ole esitatud, ei tohi laeva pardal punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks kindlaksmääramata püügivahenditega ja neil peab olema selleks vastav varustus.

TRANSIIT

16.   Transiit

Laeval lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema kinnitatud ja paigutatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE

17.   Püügikoormuse teated

Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõuded ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.

18.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

19.   Ristkontrollid

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute esitamist ja püügipäevikusse kantud asjakohast teavet, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugused ristkontrollid salvestatakse ning tehakse komisjoni taotlusel talle kättesaadavaks.

ARUANDEKOHUSTUSED

20.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

21.   Andmete edastamine

| 21.1. | Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid punktis 20 nimetatud andmed komisjonile tabelites II ja III täpsustatud vormis ja tabeli kujul, saates selle e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. |
| --- | --- |

21.1.

Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid punktis 20 nimetatud andmed komisjonile tabelites II ja III täpsustatud vormis ja tabeli kujul, saates selle e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

| 21.2. | Punktis 20 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi. |
| --- | --- |

21.2.

Punktis 20 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | CFR | Parda-tähis | Püügiperioodi kestus | Püügi-piirkond | Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus | Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/ püügivahendeid kasutati | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Parda-tähis

Püügiperioodi kestus

Püügi-piirkond

Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus

Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/ püügivahendeid kasutati

Ülekantud päevad

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (3)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | Riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (3)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

Riik

3

Ei kohaldata

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Doonorlaeva puhul on see alati aruandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

Ei kohaldata

Ühenduse laevastikuregistri number.

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | Pardatähis |
| --- | --- |

3)

Pardatähis

14

V

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

4)

Püügiperioodi kestus

2

V

Püügiperioodi pikkus kuudes.

| 5) | Püügipiirkond |
| --- | --- |

5)

Püügipiirkond

1

V

IIB lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 6) | Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

6)

Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus

2

V

Märkida, milliseid IIB lisa punkti 7.2 alapunktides a–b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

| 7) | Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv |
| --- | --- |

7)

Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

3

V

Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.

| 8) | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügi-vahendeid kasutati |
| --- | --- |

8)

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügi-vahendeid kasutati

3

V

Päevade arv, mil kalalaev viibis tegelikult piirkonnas, kasutades teatatud püügivahenditele vastavaid püügivahendeid, IIB lisa kohaselt teatatud püügiperioodi jooksul.

| 9) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

9)

Ülekantud päevad

4

V

Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

(2)  ELT L 186, 15.7.2008, lk 3.

(3)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.

IIC LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES HARILIKU MERIKEELE VARUDE TAASTAMISEGA LA MANCHE'i LÄÄNEOSAS, ICES VIIe PÜÜGIPIIRKONNAS

ÜLDSÄTTED

1.   Reguleerimisala

| 1.1. | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad püügipiirkonnas VIIe. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2009. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad püügipiirkonnas VIIe. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2009. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010.

| 1.2. | Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaeva suhtes, kes püüab passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja kes on EÜ püügipäeviku kohaselt püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, järgmistel tingimustel:






  a) | selline laev püüab 2009. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt ning |
| --- | --- | --- |

1.2.

Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaeva suhtes, kes püüab passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja kes on EÜ püügipäeviku kohaselt püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, järgmistel tingimustel:

a)

selline laev püüab 2009. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt ning

| b) | selline laev ei laadi merel viibides kala ümber teisele laevale ning |
| --- | --- |

b)

selline laev ei laadi merel viibides kala ümber teisele laevale ning

| c) | iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2009 ja 31. jaanuariks 2010 aruande selliste laevade hariliku merikeele püügi kohta 2004. ja 2009. aastal.
  Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa sätete kohaldamisest. |
| --- | --- |

c)

iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2009 ja 31. jaanuariks 2010 aruande selliste laevade hariliku merikeele püügi kohta 2004. ja 2009. aastal.

Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa sätete kohaldamisest.

2.   Piirkonnas viibimise päeva määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib VIIe püügipiirkonnas ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendid

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiste kalapüügivahendite rühmade suhtes:

| a) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm; |
| --- | --- |

a)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

| b) | passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm. |
| --- | --- |

b)

passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevad

| 4.1. | Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja kalastavad punktis 1 määratletud piirkondades, peab olema kalapüügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

4.1.

Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja kalastavad punktis 1 määratletud piirkondades, peab olema kalapüügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 4.2. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 või 2008 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud võimsusega püük. |
| --- | --- |

4.2.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 või 2008 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud võimsusega püük.

| 4.3. | Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

4.3.

Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 4.4. | Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12. |
| --- | --- |

4.4.

Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.

5.   Püügitegevuse piirangud

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi piirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

6.   Erandid

Liikmesriik ei arva tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädeva asutuse tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Päevade maksimaalne arv

| 7.1. | 2009. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud tabelis I. |
| --- | --- |

7.1.

2009. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud tabelis I.

| 7.2. | 2009. aasta püügiperioodil ei tohi merepäevade arv, mille jooksul laev viibib käesoleva lisaga ja IIA lisaga hõlmatud piirkonnas, ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Kui aga laevale jaotatakse üksnes IIA lisaga hõlmatud piirkondades viibimisega seoses maksimaalne püügikoormus, peab ta järgima sel viisil kehtestatud maksimaalset püügikoormust. |
| --- | --- |

7.2.

2009. aasta püügiperioodil ei tohi merepäevade arv, mille jooksul laev viibib käesoleva lisaga ja IIA lisaga hõlmatud piirkonnas, ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Kui aga laevale jaotatakse üksnes IIA lisaga hõlmatud piirkondades viibimisega seoses maksimaalne püügikoormus, peab ta järgima sel viisil kehtestatud maksimaalset püügikoormust.

| 7.3. | 2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb tabelis I püügivahendite rühmade osas kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.
  Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, jaotatud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti. |
| --- | --- |

7.3.

2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb tabelis I püügivahendite rühmade osas kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.

Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, jaotatud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti.

| 7.4. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| — | merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.3 kohaldamise korral. |
| --- | --- |

—

merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.3 kohaldamise korral.

Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.3 sätestatud tingimusi.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.
  Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 2 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

Juhul kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 2 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga.

| 8.3. | Laev, mis on ära kasutanud piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul maksimaalne püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud. |
| --- | --- |

8.3.

Laev, mis on ära kasutanud piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul maksimaalne püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud.

9.   Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt, määruse (EÜ) nr 1189/2006 artikli 23 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvutatakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.
  Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
  Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt, määruse (EÜ) nr 1189/2006 artikli 23 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvutatakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.

Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

| 9.2. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 9.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 9.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta. |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 9.4. | 2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele allesjäänud laevadele, kellel on õigus kasutada asjaomaseid püügivahendeid, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid. |
| --- | --- |

9.4.

2009. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele allesjäänud laevadele, kellel on õigus kasutada asjaomaseid püügivahendeid, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid.

| 9.5. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem eraldatud lisapäevad kehtivad 2009. aastal. |
| --- | --- |

9.5.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem eraldatud lisapäevad kehtivad 2009. aastal.

10.   Lisapäevade eraldamine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2009 – 31. jaanuar 2010 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud määrustes (EÜ) nr 199/2008 ja (EÜ) nr 665/2008.
  Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2009 – 31. jaanuar 2010 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud määrustes (EÜ) nr 199/2008 ja (EÜ) nr 665/2008.

Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda.

| 10.2. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile kinnitamiseks oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile kinnitamiseks oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohaselt liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu.

| 10.4. | Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

10.4.

Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

Tabel I

Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa

| Püügivahend
  Punkt 3 | Nimetus
  Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi | La Manche'i lääneosa |
| --- | --- | --- |
| 3.a. | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm | 192 |
| 3.b. | Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm | 192 |

Püügivahend

Punkt 3

Nimetus

Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi

La Manche'i lääneosa

3.a.

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm

192

3.b.

Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm

192

JAOTATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

11.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 11.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

11.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 11.2. | Piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt ühenduse püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis. |
| --- | --- |

11.2.

Piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt ühenduse püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.

| 11.3. | Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid. |
| --- | --- |

11.3.

Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid.

| 11.4. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotlusel aruande toimunud ülekandmiste kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi. |
| --- | --- |

11.4.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotlusel aruande toimunud ülekandmiste kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.

12.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.2, 4.4, 6 ja 11 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad kõigepealt komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid, mille suhtes nad on kokku leppinud.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

13.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud rühma püügivahendiga.

14.   Muu tegevus kui kalastamine

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kõnealuseks ajaks kalalaevatunnistusest. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

TRANSIIT

15.   Transiit

Laeval lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema kinnitatud ja paigutatud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE

16.   Püügikoormuse teated

Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõuded ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.

17.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

18.   Ristkontrollid

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute esitamist ja püügipäevikusse kantud asjakohast teavet, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugused ristkontrollid salvestatakse ning tehakse komisjoni taotlusel talle kättesaadavaks.

19.   Alternatiivsed kontrollimeetmed

Punktis 16 nimetatud aruandekohustuste täitmise tagamiseks võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

20.   Ümberlaadimist ja lossimist käsitlevad eelteated

Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib ümber laadida mis tahes pardal hoitavat kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastab lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b osutatud teabe.

21.   Lubatud hälve püügipäevikusse kantud koguste hindamisel

Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad punktis 16 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud kogusest 8 %. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestustegureid sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestustegureid.

22.   Eraldi ladustamine

Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suurem hariliku merikeele kogus kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris harilikku merikeelt ja muud liiki mereorganisme segamini. Ühenduse laevade kaptenid abistavad liikmesriikide inspektoreid püügipäevikusse kantud ja pardal hoitavate hariliku merikeele koguste vastavuse kontrollimisel.

23.   Kaalumine

| 23.1. | Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud hariliku merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki. Kaalumiseks kasutatav kaal peab olema pädeva riigiasutuse poolt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

23.1.

Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud hariliku merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki. Kaalumiseks kasutatav kaal peab olema pädeva riigiasutuse poolt heaks kiidetud.

| 23.2. | Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud hariliku merikeele kogused, mis ületavad 300 kg ja mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kaaluda kontrollijate juuresolekul. |
| --- | --- |

23.2.

Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud hariliku merikeele kogused, mis ületavad 300 kg ja mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kaaluda kontrollijate juuresolekul.

ARUANDEKOHUSTUSED

24.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

25.   Andmete edastamine

| 25.1. | Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid punktis 24 nimetatud andmed komisjonile tabelites II ja III täpsustatud vormis ja tabeli kujul, saates selle e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. |
| --- | --- |

25.1.

Komisjoni taotlusel edastavad liikmesriigid punktis 24 nimetatud andmed komisjonile tabelites II ja III täpsustatud vormis ja tabeli kujul, saates selle e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

| 25.2. | Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi. |
| --- | --- |

25.2.

Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Püügi-piirkond | Teatatud püügivahend(id) | Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus | Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügivahendeid kasutati | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) | (9) | (9) | (9) | (10) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi kestus

Püügi-piirkond

Teatatud püügivahend(id)

Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus

Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügivahendeid kasutati

Ülekantud päevad

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

(9)

(9)

(9)

(10)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (1)

  V(asakule)/ P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | Riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (1)

V(asakule)/ P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

Riik

3

Ei kohaldata

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Doonorlaeva puhul on see alati aruandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

Ei kohaldata

Ühenduse laevastikuregistri number.

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | Pardatähis |
| --- | --- |

3)

Pardatähis

14

V

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

4)

Püügiperioodi kestus

2

V

Püügiperioodi pikkus kuudes.

| 5) | Püügipiirkond |
| --- | --- |

5)

Püügipiirkond

1

V

IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 6) | Teatatud püügivahend(id) |
| --- | --- |

6)

Teatatud püügivahend(id)

5

V

Püügivahendite rühma tähis IIC lisa punkti 3 kohaselt (a või b).

| 7) | Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

7)

Teatatud püügivahendi(te) suhtes kehtiv eritingimus

2

V

IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 8) | Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv |
| --- | --- |

8)

Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

3

V

Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.

| 9) | Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügi-vahendeid kasutati |
| --- | --- |

9)

Päevade arv, mil teatatud püügivahendit/püügi-vahendeid kasutati

3

V

Päevade arv, mil kalalaev viibis tegelikult piirkonnas, kasutades teatatud püügivahenditele vastavaid püügivahendeid, IIC lisa kohaselt teatatud püügiperioodi jooksul.

| 10) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

10)

Ülekantud päevad

4

V

Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.

IID LISA

KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED JA PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL ICES IIIA JA IV PÜÜGIPIIRKONNAS NING ICES IIA PÜÜGIPIIRKONNA EÜ VETES

| 1. | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm.

| 2. | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiat ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes, kui ei ole määratud teisiti, või ühenduse ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemusel, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste 10. detsembri 2008. aasta protokolli punktis 7.3. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiat ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes, kui ei ole määratud teisiti, või ühenduse ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemusel, nagu on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste 10. detsembri 2008. aasta protokolli punktis 7.3.

| 3. | Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:






  a) | ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa või |
| --- | --- | --- |

3.

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:

a)

ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa või

| b) | ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

| 4. | Iga asjaomane liikmesriik haldab andmebaasi, mis sisaldab ICES IIIa ja IV püügipiirkonna kohta ja iga selle liikmesriigi lipu all sõitva või ühenduses registreeritud laeva kohta, kes on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16 mm, järgmisi andmeid:






  a) | laeva nimi ja sisenumber; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga asjaomane liikmesriik haldab andmebaasi, mis sisaldab ICES IIIa ja IV püügipiirkonna kohta ja iga selle liikmesriigi lipu all sõitva või ühenduses registreeritud laeva kohta, kes on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16 mm, järgmisi andmeid:

a)

laeva nimi ja sisenumber;

| b) | laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;

| c) | piirkonnas viibitud päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm; |
| --- | --- |

c)

piirkonnas viibitud päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm;

| d) | kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibitud päevade arvu korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

d)

kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibitud päevade arvu korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.

| 5. | Tobiaslaste arvukusega seotud uurimuslik püük ei alga enne 1. aprilli 2009 ja lõpeb hiljemalt 6. mail 2009.
  Tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormuse ülemmäär 2009. aastal määratakse kindlaks ühenduse laevade 2007. aasta kogu püügikoormuse alusel vastavalt punktile 4 ning see jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva lubatud kogupüügi kvoodieraldistele. |
| --- | --- |

5.

Tobiaslaste arvukusega seotud uurimuslik püük ei alga enne 1. aprilli 2009 ja lõpeb hiljemalt 6. mail 2009.

Tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormuse ülemmäär 2009. aastal määratakse kindlaks ühenduse laevade 2007. aasta kogu püügikoormuse alusel vastavalt punktile 4 ning see jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva lubatud kogupüügi kvoodieraldistele.

| 6. | Komisjon vaatab I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes läbi niipea kui võimalik, järgides ICESi ja STECFi soovitusi Põhjamere tobia 2008. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning võttes arvesse järgmisi põhimõtteid ja teadusnõuannete muid asjakohaseid punkte:
  ICES IIa ja IV püügipiirkondade EÜ vete lubatud kogupüük arvutatakse järgmise võrrandi kohaselt:



  kus N1 on vanusegrupi 1 arvukuse reaalaja hinnang miljardites, mis on saadud 2009. aasta uurimusliku püügi tulemusel, TAC on väljendatud tuhandetes tonnides, Wobs on vanusegrupi 1 kalade keskmine vaadeldud kaal uurimusliku püügi käigus ja Wm (3,8 g) on vanusegrupi 1 kalade pikaajaline keskmine kaal. |
| --- | --- |

6.

Komisjon vaatab I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes läbi niipea kui võimalik, järgides ICESi ja STECFi soovitusi Põhjamere tobia 2008. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning võttes arvesse järgmisi põhimõtteid ja teadusnõuannete muid asjakohaseid punkte:

ICES IIa ja IV püügipiirkondade EÜ vete lubatud kogupüük arvutatakse järgmise võrrandi kohaselt:

Formula

kus N1 on vanusegrupi 1 arvukuse reaalaja hinnang miljardites, mis on saadud 2009. aasta uurimusliku püügi tulemusel, TAC on väljendatud tuhandetes tonnides, Wobs on vanusegrupi 1 kalade keskmine vaadeldud kaal uurimusliku püügi käigus ja Wm (3,8 g) on vanusegrupi 1 kalade pikaajaline keskmine kaal.

| 7. | Kui punkti 6 kohaselt arvutatud lubatud kogupüük ületab 400 000 tonni, kehtestatakse lubatud kogupüügiks 400 000 tonni. |
| --- | --- |

7.

Kui punkti 6 kohaselt arvutatud lubatud kogupüük ületab 400 000 tonni, kehtestatakse lubatud kogupüügiks 400 000 tonni.

| 8. | Kutseline kalapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

8.

Kutseline kalapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2009.

---

III LISA

TEHNILISED JA KONTROLLIALASED ÜLEMINEKUMEETMED

A osa

Atlandi ookeani põhjaosa, kaasa arvatud Põhjameri, Skagerrak ja Kattegat

1.   Heeringapüük ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes

IIa püügipiirkonna EÜ vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuar – 28. veebruar ja 16. mai – 31. detsember keelatud.

2.   Tehnilised kaitsemeetmed Skagerrakis ja Kattegatis

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 1. liite sätteid.

3.   Elektripüük ICES IVc ja IVb püügipiirkonnas

| 3.1. | Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb püügipiirkonnas lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:






  — | punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb püügipiirkonnas lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:

—

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust,

| — | seejärel ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust, |
| --- | --- |

—

seejärel ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust,

| — | seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni, |
| --- | --- |

—

seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni,

| — | ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul. |
| --- | --- |

—

ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.

| 3.2. | 2009. aastal kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | liikmesriikide piimtraali kasutavatest laevadest lubatakse mitte rohkem kui 5 protsendil kasutada elektriimpulsse traalimise ajal; |
| --- | --- | --- |

3.2.

2009. aastal kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

liikmesriikide piimtraali kasutavatest laevadest lubatakse mitte rohkem kui 5 protsendil kasutada elektriimpulsse traalimise ajal;

| b) | maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei tohi ületada pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei tohi ületada pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;

| c) | elektroodidevaheline toitepinge ei tohi olla suurem kui 15 V; |
| --- | --- |

c)

elektroodidevaheline toitepinge ei tohi olla suurem kui 15 V;

| d) | kalalaev peab olema varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei tohi olla võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi; |
| --- | --- |

d)

kalalaev peab olema varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei tohi olla võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;

| e) | on keelatud kasutada raskusselise ees üht või enamat ketipöörlejat. |
| --- | --- |

e)

on keelatud kasutada raskusselise ees üht või enamat ketipöörlejat.

4.   Tobiapüügi keeluala ICES IV püügipiirkonnas

| 4.1. | Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 55o 30’ põhjalaiust Inglismaa idarannikul, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

55o 30’ põhjalaiust Inglismaa idarannikul,

| — | 55o30’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

55o30’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust,

| — | 58o00’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58o00’ põhjalaiust, 1o00’ läänepikkust,

| — | 58o00’ põhjalaiust, 2o00’ läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58o00’ põhjalaiust, 2o00’ läänepikkust,

| — | 2o00’ läänepikkust Šotimaa idarannikul. |
| --- | --- |

—

2o00’ läänepikkust Šotimaa idarannikul.

| 4.2. | Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel piirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel piirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.

5.   Rockalli kilttursa ala ICES VI püügipiirkonnas

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud igasugune kalapüük, v.a püük õngejadaga.

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57o00'N | 15o00'W |
| 2 | 57o00'N | 14o00'W |
| 3 | 56o30'N | 14o00'W |
| 4 | 56o30'N | 15o00'W |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

57o00'N

15o00'W

2

57o00'N

14o00'W

3

56o30'N

14o00'W

4

56o30'N

15o00'W

Käesolevas punktis kindlaksmääratud piirkondade selles osas, mis kattub punktis 15,1 Loode-Rockalli madalikuna määratletud piirkonnaga, õngejadade suhtes kehtestatud erandit ei kohaldata.

5a.   Tursa selektiivsus Põhjameres ja Skagerrakis

| 5a.1. | Liikmesriigid võtavad meetmeid tursakvootide kasutamise jaotamiseks 2009. aastal oma lipu all Põhjameres ja Skagerrakis sõitvate laevade poolt, mis kasutavad põhjatraale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid veetavaid püügivahendeid, välja arvatud piimtraalid, ning kõnealuste laevade poolt tursa vette tagasi laskmise piiramiseks vastavalt punktides 5a.2–5a.6 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

5a.1.

Liikmesriigid võtavad meetmeid tursakvootide kasutamise jaotamiseks 2009. aastal oma lipu all Põhjameres ja Skagerrakis sõitvate laevade poolt, mis kasutavad põhjatraale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid veetavaid püügivahendeid, välja arvatud piimtraalid, ning kõnealuste laevade poolt tursa vette tagasi laskmise piiramiseks vastavalt punktides 5a.2–5a.6 sätestatud tingimustele.

| 5a.2. | Liikmesriigid kohandavad punktis 5a.1 nimetatud püügivahendite kasutamist vastavalt oma tursakvoodi kasutamisele. Sel eesmärgil kehtestavad liikmesriigid 2009. aasta iga kvartali lõpuks tursakvootide kasutamise eesmärgid ja edastavad need komisjonile 1. veebruariks 2009. |
| --- | --- |

5a.2.

Liikmesriigid kohandavad punktis 5a.1 nimetatud püügivahendite kasutamist vastavalt oma tursakvoodi kasutamisele. Sel eesmärgil kehtestavad liikmesriigid 2009. aasta iga kvartali lõpuks tursakvootide kasutamise eesmärgid ja edastavad need komisjonile 1. veebruariks 2009.

| 5a.3. | Kui 2009. aasta mis tahes kolme esimese kvartali lõpuks on tursakvoodi sihtkogust ületatud enam kui 10 % võrra, kehtestab asjaomane liikmesriik meetmed, mis tagavad, et tema punktis 5a.1 osutatud laevad kohaldavad oma püügivahendite suhtes tehnilisi muudatusi, mis võimaldavad vähendada tursa kaaspüüki sellises ulatuses, mis on piisav kvoodi kasutamise eesmärgi täitmiseks järgmise kvartali lõpus. |
| --- | --- |

5a.3.

Kui 2009. aasta mis tahes kolme esimese kvartali lõpuks on tursakvoodi sihtkogust ületatud enam kui 10 % võrra, kehtestab asjaomane liikmesriik meetmed, mis tagavad, et tema punktis 5a.1 osutatud laevad kohaldavad oma püügivahendite suhtes tehnilisi muudatusi, mis võimaldavad vähendada tursa kaaspüüki sellises ulatuses, mis on piisav kvoodi kasutamise eesmärgi täitmiseks järgmise kvartali lõpus.

| 5a.4. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni punktis 5a.3 osutatud meetmetest ühe kuu jooksul alates selle kvartali lõpust, mille jooksul sihtkogust ületati, esitades asjaomaste püügivahendite ja laevade suhtes kohaldatavad tehnilised muudatused koos tõendusmaterjaliga, mis kajastab tõenäolist mõju tursapüügi määradele. |
| --- | --- |

5a.4.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni punktis 5a.3 osutatud meetmetest ühe kuu jooksul alates selle kvartali lõpust, mille jooksul sihtkogust ületati, esitades asjaomaste püügivahendite ja laevade suhtes kohaldatavad tehnilised muudatused koos tõendusmaterjaliga, mis kajastab tõenäolist mõju tursapüügi määradele.

| 5a.5 | Kui liikmesriigi tursakvoodist on mis tahes ajal enne 15. novembrit 2009 kasutatud kuni 90 %, peavad kõnealuse liikmesriigi kõik punktis 5a.1 osutatud laevad, välja arvatud ankurdatud põhjanootasid kasutavad laevad, kasutama 80 mm või suurema võrgusilma suurusega püügivahendeid, et kasutada ülejäänud aasta jooksul käesoleva lisa 4. liites kirjeldatud püügivahendeid või mis tahes muid püügivahendeid, mille tehnilistest omadustest tulenevalt on STECFi hinnangul võimalik turska samas mahus püüda, või Norra salehomaari püügiga tegelevad laevad kasutama käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud sorteerimisvõret või mis tahes muid püügivahendeid, mis võimaldavad samaväärselt püügivahendist välja pääseda. |
| --- | --- |

5a.5

Kui liikmesriigi tursakvoodist on mis tahes ajal enne 15. novembrit 2009 kasutatud kuni 90 %, peavad kõnealuse liikmesriigi kõik punktis 5a.1 osutatud laevad, välja arvatud ankurdatud põhjanootasid kasutavad laevad, kasutama 80 mm või suurema võrgusilma suurusega püügivahendeid, et kasutada ülejäänud aasta jooksul käesoleva lisa 4. liites kirjeldatud püügivahendeid või mis tahes muid püügivahendeid, mille tehnilistest omadustest tulenevalt on STECFi hinnangul võimalik turska samas mahus püüda, või Norra salehomaari püügiga tegelevad laevad kasutama käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud sorteerimisvõret või mis tahes muid püügivahendeid, mis võimaldavad samaväärselt püügivahendist välja pääseda.

| 5a.6. | Punktist 5a.5 olenemata võivad liikmesriigid kohaldada kõnealuses punktis osutatud meetmeid ka üksikute laevade või laevarühmade suhtes, mis igal ajal enne 15. novembrit 2009 on kasutanud 90 % neile kalapüügivõimaluste jaotamise riikliku meetodi kohaselt eraldatud liikmesriigi tursakvoodist. |
| --- | --- |

5a.6.

Punktist 5a.5 olenemata võivad liikmesriigid kohaldada kõnealuses punktis osutatud meetmeid ka üksikute laevade või laevarühmade suhtes, mis igal ajal enne 15. novembrit 2009 on kasutanud 90 % neile kalapüügivõimaluste jaotamise riikliku meetodi kohaselt eraldatud liikmesriigi tursakvoodist.

| 5a.7. | Punktidest 5a.3 ja 5a.5 olenemata võivad liikmesriigid kohaldada kõnealustes punktides osutatud meetmeid ka üksikute laevade või laevarühmade suhtes, millele eraldati kalapüügivõimaluste jaotamise riikliku meetodi kohaselt osa liikmesriigi tursakvoodist. |
| --- | --- |

5a.7.

Punktidest 5a.3 ja 5a.5 olenemata võivad liikmesriigid kohaldada kõnealustes punktides osutatud meetmeid ka üksikute laevade või laevarühmade suhtes, millele eraldati kalapüügivõimaluste jaotamise riikliku meetodi kohaselt osa liikmesriigi tursakvoodist.

5b.   Suuremate isendite eelistamise keelamine Põhjameres ja Skagerrakis

| 5b.1 | Kõik Põhjameres ja Skagerrakis püütud kvoodiga hõlmatud liigid tõmmatakse laeva pardale ja seejärel lossitakse, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus sellistes ühenduse kalandusalastes õigusaktides ettenähtud kohustustega, mis kehtestavad tehnilised, kontrolli- ja kaitsemeetmed, eelkõige käesoleva määruse ning määruste (EÜ) nr 2371/2002, (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 850/98 ja nende rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

5b.1

Kõik Põhjameres ja Skagerrakis püütud kvoodiga hõlmatud liigid tõmmatakse laeva pardale ja seejärel lossitakse, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus sellistes ühenduse kalandusalastes õigusaktides ettenähtud kohustustega, mis kehtestavad tehnilised, kontrolli- ja kaitsemeetmed, eelkõige käesoleva määruse ning määruste (EÜ) nr 2371/2002, (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 850/98 ja nende rakenduseeskirjadega.

| 5b.2 | Liikmesriigis teevad jõupingutusi, et võtta La Manche’i idaosas punktis 5b.1 osutatud meetmetega sarnaseid meetmeid. |
| --- | --- |

5b.2

Liikmesriigis teevad jõupingutusi, et võtta La Manche’i idaosas punktis 5b.1 osutatud meetmetega sarnaseid meetmeid.

5c.   Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa püügipiirkondade sulgemine reaalajas

| 5c.1. | Kui on tõendeid, et teatud liikide või Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa püügipiirkondade säilimist ähvardab tõsine oht, sealhulgas juhul, kui oluline on ära hoida ohustatud liikide suurt kontsentratsiooni ja igasugune põhjendamatu viivitus tekitaks asjaomastele liikidele või püügipiirkondadele raskesti heastatava kahju, võivad liikmesriigid, ilma et see piiraks võimalust võtta erakorralisi meetmeid määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 kohaselt, võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes ühenduse õigusaktidega võrreldes rangemaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

5c.1.

Kui on tõendeid, et teatud liikide või Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa püügipiirkondade säilimist ähvardab tõsine oht, sealhulgas juhul, kui oluline on ära hoida ohustatud liikide suurt kontsentratsiooni ja igasugune põhjendamatu viivitus tekitaks asjaomastele liikidele või püügipiirkondadele raskesti heastatava kahju, võivad liikmesriigid, ilma et see piiraks võimalust võtta erakorralisi meetmeid määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 kohaselt, võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes ühenduse õigusaktidega võrreldes rangemaid kaitsemeetmeid.

| 5c.2. | Punktis 5c.1 osutatud meetmed:






  — | peavad olema mittediskrimineerivad; |
| --- | --- | --- |

5c.2.

Punktis 5c.1 osutatud meetmed:

—

peavad olema mittediskrimineerivad;

| — | neid võib kohaldada üksnes nende kalalaevade suhtes, mis on varustatud asjaomase liigi püügiks vajalike seadmetega ja/või millel on püügiluba asjaomastes püügipiirkondades püügiks, ja |
| --- | --- |

—

neid võib kohaldada üksnes nende kalalaevade suhtes, mis on varustatud asjaomase liigi püügiks vajalike seadmetega ja/või millel on püügiluba asjaomastes püügipiirkondades püügiks, ja

| — | need kestavad maksimaalselt 21 päeva, misjärel nende kohaldamine lõpeb automaatselt. |
| --- | --- |

—

need kestavad maksimaalselt 21 päeva, misjärel nende kohaldamine lõpeb automaatselt.

Mõjutatud püügipiirkondade geograafiline ulatus peab olema selgelt määratletud.

| 5c.3. | Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja asjaomast piirkondlikku nõuandekomisjoni punkti 5c.1 kohaselt võetud meetmetest, edastades kõnealuste meetmete teksti koopia koos seletuskirjaga.
  Meetmed on kohaldatavad üksnes juhul, kui seletuskirjas esitatakse piisavad tõendid selle kohta, et täidetud on kõik punkti 5c.1 tingimused. Komisjon võib selliste põhjenduste puudumisel nõuda liikmesriigilt igal ajal meetmete viivitamata tühistamist või muutmist. |
| --- | --- |

5c.3.

Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja asjaomast piirkondlikku nõuandekomisjoni punkti 5c.1 kohaselt võetud meetmetest, edastades kõnealuste meetmete teksti koopia koos seletuskirjaga.

Meetmed on kohaldatavad üksnes juhul, kui seletuskirjas esitatakse piisavad tõendid selle kohta, et täidetud on kõik punkti 5c.1 tingimused. Komisjon võib selliste põhjenduste puudumisel nõuda liikmesriigilt igal ajal meetmete viivitamata tühistamist või muutmist.

5d.   Tursa selektiivsus La Manche’i idaosas

| 5d.1. | Liikmesriigid võtavad meetmeid tursakvootide kasutamise jaotamiseks 2009. aastal oma lipu all La Manche’i idaosas sõitvate laevade poolt, mis kasutavad põhjatraale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid veetavaid püügivahendeid, välja arvatud piimtraalid, ning kõnealuste laevade poolt tursa vette tagasi laskmise piiramiseks vastavalt allpool punktides 5d.2–5d.4 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

5d.1.

Liikmesriigid võtavad meetmeid tursakvootide kasutamise jaotamiseks 2009. aastal oma lipu all La Manche’i idaosas sõitvate laevade poolt, mis kasutavad põhjatraale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid veetavaid püügivahendeid, välja arvatud piimtraalid, ning kõnealuste laevade poolt tursa vette tagasi laskmise piiramiseks vastavalt allpool punktides 5d.2–5d.4 sätestatud tingimustele.

| 5d.2. | Liikmesriigid kohandavad punktis 5d.1 nimetatud püügivahendite kasutamist vastavalt oma tursakvoodi kasutamisele. Sel eesmärgil kehtestavad liikmesriigid 2009. aasta iga kvartali lõpuks tursakvootide kasutamise eesmärgid ja edastavad need komisjonile 1. veebruariks 2009. |
| --- | --- |

5d.2.

Liikmesriigid kohandavad punktis 5d.1 nimetatud püügivahendite kasutamist vastavalt oma tursakvoodi kasutamisele. Sel eesmärgil kehtestavad liikmesriigid 2009. aasta iga kvartali lõpuks tursakvootide kasutamise eesmärgid ja edastavad need komisjonile 1. veebruariks 2009.

| 5d.3. | Kui 2009. aasta teise või kolmanda kvartali lõpuks on tursakvoodi sihtkogust ületatud enam kui 10 % võrra, kehtestab asjaomane liikmesriik meetmed, sealhulgas püügipiirkondade sulgemise reaalajas, mis tagavad, et tema lipu all sõitvad punktis 5d.1 osutatud laevad hoiduvad tursa kaaspüügist ja tegelevad mittesihtliikide püügiga sellises ulatuses, mis on piisav selleks, et täita tursakvoodi kasutamise eesmärki järgmise kvartali lõpus. |
| --- | --- |

5d.3.

Kui 2009. aasta teise või kolmanda kvartali lõpuks on tursakvoodi sihtkogust ületatud enam kui 10 % võrra, kehtestab asjaomane liikmesriik meetmed, sealhulgas püügipiirkondade sulgemise reaalajas, mis tagavad, et tema lipu all sõitvad punktis 5d.1 osutatud laevad hoiduvad tursa kaaspüügist ja tegelevad mittesihtliikide püügiga sellises ulatuses, mis on piisav selleks, et täita tursakvoodi kasutamise eesmärki järgmise kvartali lõpus.

| 5d.4. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni taotlusel komisjoni punktis 5d.3 osutatud meetmest. |
| --- | --- |

5d.4.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni taotlusel komisjoni punktis 5d.3 osutatud meetmest.

6.   Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI püügipiirkonnas ning tursapüügi piirangud ICES VII püügipiirkonnas

Seda punkti kohaldatakse laevade suhtes kogupikkusega üle 15 meetri alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast ja muude laevade suhtes alates 1. aprillist 2009.

6.1.   ICES VIa püügipiirkond

| i) | Kuni 31. detsembrini 2009 on keelatud igasugune kalapüük mis tahes kohas ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool loksodroomidest, mis ühendavad järjest järgmisi koordinaate: | 54o30'N, 10o35'W |
| --- | --- | --- |

i)

Kuni 31. detsembrini 2009 on keelatud igasugune kalapüük mis tahes kohas ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool loksodroomidest, mis ühendavad järjest järgmisi koordinaate:

54o30'N, 10o35'W

| | 55o20'N, 9o50'W |
| --- | --- |

55o20'N, 9o50'W

| | 55o30'N, 9o20'W |
| --- | --- |

55o30'N, 9o20'W

| | 56o40'N, 8o55'W |
| --- | --- |

56o40'N, 8o55'W

| | 57o0'N, 9o0'W |
| --- | --- |

57o0'N, 9o0'W

| | 57o20'N, 9o20'W |
| --- | --- |

57o20'N, 9o20'W

| | 57o50'N, 9o20'W |
| --- | --- |

57o50'N, 9o20'W

| | 58o10'N, 9o0'W |
| --- | --- |

58o10'N, 9o0'W

| | 58o40'N, 7o40'W |
| --- | --- |

58o40'N, 7o40'W

| | 59o0'N, 7o30'W |
| --- | --- |

59o0'N, 7o30'W

| | 59o20'N, 6o30'W |
| --- | --- |

59o20'N, 6o30'W

| | 59o40'N, 6o5'W |
| --- | --- |

59o40'N, 6o5'W

| | 59o40'N, 5o30'W |
| --- | --- |

59o40'N, 5o30'W

| | 60o0'N, 4o50'W |
| --- | --- |

60o0'N, 4o50'W

| | 60o15'N, 4o0'W |
| --- | --- |

60o15'N, 4o0'W

| ii) | Kõik kalalaevad, kes viibivad alapunktis i osutatud piirkonna mis tahes kohas, peavad kuni 31. detsembrini 2009 tagama, et kõik pardal olevad püügivahendid on kinnitatud ja paigutatud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1. |
| --- | --- |

ii)

Kõik kalalaevad, kes viibivad alapunktis i osutatud piirkonna mis tahes kohas, peavad kuni 31. detsembrini 2009 tagama, et kõik pardal olevad püügivahendid on kinnitatud ja paigutatud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1.

6.2.   ICES VIIf ja VIIg püügipiirkond

Ajavahemikul 1. veebruar 2009 – 31. märts 2009 on igasugune kalapüük keelatud. järgmistes ICES ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest.

6.3.   Erandina punktidest 6.1 ja 6.2 lubatakse nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel läbi viia püügitegevust, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:

| i) | pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, lõkspüüniseid ja mõrdasid; ning |
| --- | --- |

i)

pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, lõkspüüniseid ja mõrdasid; ning

| ii) | peale lõhe, karpide ja vähkide ei hoita pardal, lossita ega tooda maale kala. |
| --- | --- |

ii)

peale lõhe, karpide ja vähkide ei hoita pardal, lossita ega tooda maale kala.

6.4.   Erandina punktidest 6.1 ja 6.2 on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et:

| i) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning |
| --- | --- |

i)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning

| ii) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu ja hõbekala. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu ja hõbekala.

6.5.   Erandina punktist 6.1 on lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et:

| i) | kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas käesoleva lisa 2. liite punktidega b, c, d ja e või käesoleva lisa 5. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel; |
| --- | --- |

i)

kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas käesoleva lisa 2. liite punktidega b, c, d ja e või käesoleva lisa 5. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel;

| ii) | norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %; |
| --- | --- |

ii)

norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %;

| iii) | pardal hoitava saagi kaalust võib maksimaalselt 10 % olla kas tursk, kilttursk ja/või merlang; |
| --- | --- |

iii)

pardal hoitava saagi kaalust võib maksimaalselt 10 % olla kas tursk, kilttursk ja/või merlang;

| iv) | püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm. |
| --- | --- |

iv)

püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 mm.

Kõnealust erandit ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| | 59o05'N, 06o45'W |
| --- | --- |

59o05'N, 06o45'W

| | 59o30'N, 06o00'W |
| --- | --- |

59o30'N, 06o00'W

| | 59o40'N, 05o00'W |
| --- | --- |

59o40'N, 05o00'W

| | 60o00'N, 04o00'W |
| --- | --- |

60o00'N, 04o00'W

| | 59o30'N, 04o00'W |
| --- | --- |

59o30'N, 04o00'W

| | 59o05'N, 06o45'W |
| --- | --- |

59o05'N, 06o45'W

6.6.   Erandina punktist 6.1 on lubatud kalastada traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:

| i) | kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm; |
| --- | --- |

i)

kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 mm ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 mm;

| ii) | pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 30 % moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist; |
| --- | --- |

ii)

pardal hoitava saagi kaalust võib kuni 30 % moodustada segu tursast, kilttursast ja/või merlangist;

| iii) | kui pardal hoitavast saagist moodustab süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis käesoleva lisa 5. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel; ning |
| --- | --- |

iii)

kui pardal hoitavast saagist moodustab süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis käesoleva lisa 5. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel; ning

| iv) | kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning vaatamata pardal hoitavast süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis käesoleva lisa 6. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel. |
| --- | --- |

iv)

kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning vaatamata pardal hoitavast süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis käesoleva lisa 6. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega paneel.

6.7.   Vaatlemine ICES VIa püügipiirkonnas

Iga asjaomane liikmesriik kehtestab 2009. aastal pardapealse vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove püügist ja vette tagasilastud püügist kalalaevadel, mis kasutavad punktides 6.5 ja 6.6 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse, piiramata määruse (EÜ) nr 665/2008 kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja vette tagasilastud koguseid vähemalt 20 % täpsusega.

Asjaomased liikmesriigid esitavad hiljemalt 30. juunil 2009 komisjonile esialgse aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja vette tagasilastud püügi koguste kohta. 2009. aastat käsitlev lõpparuanne esitatakse hiljemalt1. veebruaril 2010.

6.8.   Katsetused, mille eesmärgiks on vähendada norra salehomaari püügi käigus valge lihaga merekala püüki

Asjaomased liikmesriigid viivad 2009. aastal punktis 6.1 osutatud piirkonnas norra salehomaari püügi käigus läbi katsetusi, mille eesmärgiks on teha kindlaks norra salehomaari püügimeetodid, millel on kõige väiksem mõju valge lihaga merekalale, ning mis hõlmavad:

| — | käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõresid ning |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõresid ning

| — | ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid, mis vastavalt 5. liite punktidele 1 ja 3 on lisatud noodapära ülemisele paneelile ning lõpevad maksimaalselt 6 m kaugusel gaitanist. |
| --- | --- |

—

ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid, mis vastavalt 5. liite punktidele 1 ja 3 on lisatud noodapära ülemisele paneelile ning lõpevad maksimaalselt 6 m kaugusel gaitanist.

Asjaomased liikmesriigid esitavad hiljemalt 30. septembril 2009 komisjonile katsetuste tulemused.

7.   Erieeskirjad sinise molva kaitseks VIa püügipiirkonnas

| 7.1. | Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini 2009 kohaldatakse käesolevas punktis sätestatud eritingimusi VIa püügipiirkonna nendes osades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  i) | Šoti mandrilava serv






  — | 59o58 N, 07o00 W |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.

Ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini 2009 kohaldatakse käesolevas punktis sätestatud eritingimusi VIa püügipiirkonna nendes osades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

i)

Šoti mandrilava serv

—

59o58 N, 07o00 W

| — | 59o55 N, 06o47 W |
| --- | --- |

—

59o55 N, 06o47 W

| — | 59o51 N, 06o28 W |
| --- | --- |

—

59o51 N, 06o28 W

| — | 59o45 N, 06o38 W |
| --- | --- |

—

59o45 N, 06o38 W

| — | 59o27 N, 06o42 W |
| --- | --- |

—

59o27 N, 06o42 W

| — | 59o22 N, 06o47 W |
| --- | --- |

—

59o22 N, 06o47 W

| — | 59o15 N, 07o15 W |
| --- | --- |

—

59o15 N, 07o15 W

| — | 59o07 N, 07o31 W |
| --- | --- |

—

59o07 N, 07o31 W

| — | 58o52 N, 07o44 W |
| --- | --- |

—

58o52 N, 07o44 W

| — | 58o44 N, 08o11 W |
| --- | --- |

—

58o44 N, 08o11 W

| — | 58o43 N, 08o27 W |
| --- | --- |

—

58o43 N, 08o27 W

| — | 58o28 N, 09o16 W |
| --- | --- |

—

58o28 N, 09o16 W

| — | 58o15 N, 09o32 W |
| --- | --- |

—

58o15 N, 09o32 W

| — | 58o15 N, 9o45 W |
| --- | --- |

—

58o15 N, 9o45 W

| — | 58o30 N, 9o45 W |
| --- | --- |

—

58o30 N, 9o45 W

| — | 59o30 N, 7o00 W |
| --- | --- |

—

59o30 N, 7o00 W

| ii) | Rosemary madaliku serv






  — | 60o00 N, 11o00 W |
| --- | --- | --- |

ii)

Rosemary madaliku serv

—

60o00 N, 11o00 W

| — | 59o00 N, 11o00 W |
| --- | --- |

—

59o00 N, 11o00 W

| — | 59o00 N, 09o00 W |
| --- | --- |

—

59o00 N, 09o00 W

| — | 59o30 N, 09o00 W |
| --- | --- |

—

59o30 N, 09o00 W

| — | 59o30 N, 10o00 W |
| --- | --- |

—

59o30 N, 10o00 W

| — | 60 00 N, 10o00 W |
| --- | --- |

—

60 00 N, 10o00 W

| — | välja arvatud piirkond, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 59o15 N, 10o24 W |
| --- | --- | --- |

—

välja arvatud piirkond, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

59o15 N, 10o24 W

| — | 59o10 N, 10o22 W |
| --- | --- |

—

59o10 N, 10o22 W

| — | 59o08 N, 10o07 W |
| --- | --- |

—

59o08 N, 10o07 W

| — | 59o11 N, 09o59 W |
| --- | --- |

—

59o11 N, 09o59 W

| — | 59o15 N, 09o58 W |
| --- | --- |

—

59o15 N, 09o58 W

| — | 59o22 N, 10o02 W |
| --- | --- |

—

59o22 N, 10o02 W

| — | 59o23 N, 10o11 W |
| --- | --- |

—

59o23 N, 10o11 W

| — | 59o20 N, 10o19 W |
| --- | --- |

—

59o20 N, 10o19 W

| 7.2. | Punktis 7.1 sätestatud piirkonda sisenedes kannab kalalaev püügipäevikusse sisenemise kuupäeva, kellaaja ja koha. |
| --- | --- |

7.2.

Punktis 7.1 sätestatud piirkonda sisenedes kannab kalalaev püügipäevikusse sisenemise kuupäeva, kellaaja ja koha.

| 7.3. | Punktis 7.1 sätestatud piirkonnast väljudes kannab kalalaev püügipäevikusse väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha. |
| --- | --- |

7.3.

Punktis 7.1 sätestatud piirkonnast väljudes kannab kalalaev püügipäevikusse väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.

| 7.4. | Pardal hoitava sinise molva kogus ei tohi punktis 7.1 sätestatud kummaski piirkonnas ületada kuut tonni püügireisi kohta. Kalalaev, kes saavutab nimetatud koguse:






  a) | lõpetab viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Pardal hoitava sinise molva kogus ei tohi punktis 7.1 sätestatud kummaski piirkonnas ületada kuut tonni püügireisi kohta. Kalalaev, kes saavutab nimetatud koguse:

a)

lõpetab viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib;

| b) | ei tohi kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist; |
| --- | --- |

b)

ei tohi kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist;

| c) | ei tohi sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi lasta. |
| --- | --- |

c)

ei tohi sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi lasta.

| 7.5. | Määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud punktis 7.1. osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli kohastele ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad pärast STECFiga konsulteerimist üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra. |
| --- | --- |

7.5.

Määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud punktis 7.1. osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli kohastele ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad pärast STECFiga konsulteerimist üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.

8.   Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres

| 8.1. | Ajavahemikul 14. veebruar 2009 – 30. aprill 2009 on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püünist, mis tahes nakkevõrku, abarat, takervõrku või samalaadset passiivpüünist ja ka konksudega püügivahendeid ICES VIIa rajooni selles osas, mis on piiratud:






  — | Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning |
| --- | --- | --- |

8.1.

Ajavahemikul 14. veebruar 2009 – 30. aprill 2009 on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püünist, mis tahes nakkevõrku, abarat, takervõrku või samalaadset passiivpüünist ja ka konksudega püügivahendeid ICES VIIa rajooni selles osas, mis on piiratud:

—

Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning

| — | sirgjoontega, mis ühendavad järjest järgmisi geograafilisi koordinaate:






  — | punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel asukohaga 54o30' N, |
| --- | --- | --- |

—

sirgjoontega, mis ühendavad järjest järgmisi geograafilisi koordinaate:

—

punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel asukohaga 54o30' N,

| — | 54o 30' N, 04o 50' W, |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 04o 50' W,

| — | 53o 15' N, 04o 50' W, |
| --- | --- |

—

53o 15' N, 04o 50' W,

| — | punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o15' N. |
| --- | --- |

—

punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o15' N.

| 8.2. | Erandina punktist 8.1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul:






  a) | lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja:






  i) | selliste võrkude silmasuurus on kas 70–79 mm või 80–99 mm ning |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.

Erandina punktist 8.1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul:

a)

lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja:

i)

selliste võrkude silmasuurus on kas 70–79 mm või 80–99 mm ning

| ii) | selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega ning |
| --- | --- |

ii)

selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega ning

| iii) | sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ning |
| --- | --- |

iii)

sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ning

| iv) | sellist võrku kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 53o 30' N, 05o 30' W |
| --- | --- | --- |

iv)

sellist võrku kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

53o 30' N, 05o 30' W

| — | 53o 30' N, 05o 20' W |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 20' W

| — | 54o 20' N, 04o 50' W |
| --- | --- |

—

54o 20' N, 04o 50' W

| — | 54o 30' N, 05o 10' W |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 05o 10' W

| — | 54o 30' N, 05o 20' W |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 05o 20' W

| — | 54o 00' N, 05o 50' W |
| --- | --- |

—

54o 00' N, 05o 50' W

| — | 54o 00' N, 06o 10' W |
| --- | --- |

—

54o 00' N, 06o 10' W

| — | 53o 45' N, 06o 10' W |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 06o 10' W

| — | 53o 45' N, 05o 30' W |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 05o 30' W

| — | 53o 30' N, 05o 30' W; |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 30' W;

| b) | lubatakse kasutada selekteerivaid traale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:






  i) | vastavad alapunkti a alapunktides i–iv esitatud tingimustele ning |
| --- | --- | --- |

b)

lubatakse kasutada selekteerivaid traale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:

i)

vastavad alapunkti a alapunktides i–iv esitatud tingimustele ning

| ii) | on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa püügipiirkond) tursavarude taastamiseks) (1) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele. |
| --- | --- |

ii)

on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa püügipiirkond) tursavarude taastamiseks) (1) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele.

Lisaks võib selekteerivaid traale kasutada ka piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 53o 45' N, 06o 00' W |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 06o 00' W

| — | 53o 45' N, 05o 30' W |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 05o 30' W

| — | 53o 30' N, 05o 30' W |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 05o 30' W

| — | 53o 30' N, 06o 00' W |
| --- | --- |

—

53o 30' N, 06o 00' W

| — | 53o 45' N, 06o 00' W. |
| --- | --- |

—

53o 45' N, 06o 00' W.

| 8.3. | Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 254/2002 artiklites 3 ja 4 osutatud tehnilisi kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

8.3.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 254/2002 artiklites 3 ja 4 osutatud tehnilisi kaitsemeetmeid.

9.   Nakkevõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k, VIII, IX, X ja XII püügipiirkonnas

| 9.1. | Käesoleva punkti kohaldamisel tähendavad nakkevõrk ja takervõrk püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mis paikneb vees vertikaalasendis. See püüab vee-elusressursse, mis nakkuvad või takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse. |
| --- | --- |

9.1.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendavad nakkevõrk ja takervõrk püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mis paikneb vees vertikaalasendis. See püüab vee-elusressursse, mis nakkuvad või takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse.

| 9.2. | Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab abar püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis. |
| --- | --- |

9.2.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab abar püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis.

| 9.3. | Ühenduse kalalaevad ei kasuta nakkevõrke, takervõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 m ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

9.3.

Ühenduse kalalaevad ei kasuta nakkevõrke, takervõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 m ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas.

| 9.4. | Erandina punktist 9,3 on lubatud kasutada järgmisi püügivahendeid:






  a) | ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 120 mm ja alla 150 mm, ICES VIIIa, b, d ja X püügipiirkonnas nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ning ICES VIIIc ja IX püügipiirkonnas nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 80 mm ja alla 110 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni viie meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või |
| --- | --- | --- |

9.4.

Erandina punktist 9,3 on lubatud kasutada järgmisi püügivahendeid:

a)

ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 120 mm ja alla 150 mm, ICES VIIIa, b, d ja X püügipiirkonnas nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm ning ICES VIIIc ja IX püügipiirkonnas nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 80 mm ja alla 110 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni viie meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või

| b) | takervõrke silmasuurusega vähemalt 250 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi. |
| --- | --- |

b)

takervõrke silmasuurusega vähemalt 250 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi.

| c) | ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri; |
| --- | --- | --- |

c)

ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm, tingimusel et:

—

neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;

| — | nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5; |
| --- | --- |

—

nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;

| — | need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil; |
| --- | --- |

—

need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;

| — | võrgud võivad olla kuni nelja meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 20 km kalalaeva kohta; |
| --- | --- |

—

võrgud võivad olla kuni nelja meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 20 km kalalaeva kohta;

| — | püünis võib vees olla kuni 24 tundi; |
| --- | --- |

—

püünis võib vees olla kuni 24 tundi;

| — | merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %; |
| --- | --- |

—

merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %;

| — | püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset; |
| --- | --- |

—

püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset;

| — | püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %. |
| --- | --- |

—

püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %.

| — | laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % ühenduse püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest; |
| --- | --- |

—

laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % ühenduse püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest;

| — | ühenduse püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida lastakse vette tagasi enam kui 50 kg. |
| --- | --- |

—

ühenduse püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida lastakse vette tagasi enam kui 50 kg.

Seda erandit ei kohaldata NEAFCi reguleerimispiirkonnas.

| 9.5. | Kõnealust erandit ei kohaldata NEAFCi reguleeritavas piirkonnas. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud punkti 9.4 alapunktides a ja b. Kaotatud või kahjustatud püügivahendite asendamiseks võib laeva pardal olevate võrkude pikkus olla kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. Kõigi püügivahendite märgistus peab olema kooskõlas komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

9.5.

Kõnealust erandit ei kohaldata NEAFCi reguleeritavas piirkonnas. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud punkti 9.4 alapunktides a ja b. Kaotatud või kahjustatud püügivahendite asendamiseks võib laeva pardal olevate võrkude pikkus olla kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. Kõigi püügivahendite märgistus peab olema kooskõlas komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks.

| 9.6. | Igal kalalaeval, kes kasutab nakke- või takervõrke kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 meetri ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas peab olema lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba. |
| --- | --- |

9.6.

Igal kalalaeval, kes kasutab nakke- või takervõrke kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 meetri ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas peab olema lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba.

| 9.7. | Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning peab andma aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.
  Kontrollitakse vähemalt 15 % neid sadamast väljuvaid kalalaevu, mis kasutavad punkti 9.4 alapunktis c osutatud erandit. |
| --- | --- |

9.7.

Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning peab andma aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.

Kontrollitakse vähemalt 15 % neid sadamast väljuvaid kalalaevu, mis kasutavad punkti 9.4 alapunktis c osutatud erandit.

| 9.8. | Mereteenistusel või muul pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas merre järelevalveta jäetud püügivahendid järgmistel juhtudel:






  a) | püügivahend ei ole korralikult märgistatud; |
| --- | --- | --- |

9.8.

Mereteenistusel või muul pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W ning alates 2009. aasta 1. oktoobrist ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas merre järelevalveta jäetud püügivahendid järgmistel juhtudel:

a)

püügivahend ei ole korralikult märgistatud;

| b) | poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed osutavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahenditest vähemalt 100 meremiili kaugusel; |
| --- | --- |

b)

poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed osutavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahenditest vähemalt 100 meremiili kaugusel;

| c) | püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem; |
| --- | --- |

c)

püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;

| d) | püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust. |
| --- | --- |

d)

püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.

| 9.9. | Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:






  — | kasutatud võrgu silmasuurus, |
| --- | --- | --- |

9.9.

Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:

—

kasutatud võrgu silmasuurus,

| — | ühe võrgu nominaalpikkus, |
| --- | --- |

—

ühe võrgu nominaalpikkus,

| — | võrkude arv jadas, |
| --- | --- |

—

võrkude arv jadas,

| — | kasutatud jadade koguarv, |
| --- | --- |

—

kasutatud jadade koguarv,

| — | iga jada kasutamise koht, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise koht,

| — | iga jada kasutamise sügavus, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise sügavus,

| — | iga jada vees olemise aeg, |
| --- | --- |

—

iga jada vees olemise aeg,

| — | iga kaotatud püünise kogus, püünise viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev. |
| --- | --- |

—

iga kaotatud püünise kogus, püünise viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.

| 9.10. | Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates. |
| --- | --- |

9.10.

Punktis 9.6 osutatud seisevvõrguloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates.

| 9.11. | Punkti 9.4 alapunktis b kirjeldatud püünist kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest. |
| --- | --- |

9.11.

Punkti 9.4 alapunktis b kirjeldatud püünist kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.

| 9.12. | Komisjon võib pärast STECFiga konsulteerimist otsustada ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas mitte kohaldada teatud püügitegevuse suhtes punkte 9.1 – 9.11 juhul kui liikmesriikide esitatud teabe kohaselt toob see püügitegevus kaasa haide kaaspüügi ja vette tagasi laskmise väga vähesel määral. |
| --- | --- |

9.12.

Komisjon võib pärast STECFiga konsulteerimist otsustada ICES VIII, IX, X püügipiirkonnas mitte kohaldada teatud püügitegevuse suhtes punkte 9.1 – 9.11 juhul kui liikmesriikide esitatud teabe kohaselt toob see püügitegevus kaasa haide kaaspüügi ja vette tagasi laskmise väga vähesel määral.

10.   Merlangi vette tagasi laskmise vähendamine Põhjameres

| 10.1. | Liikmesriigid hakkavad 2009. aastal Põhjameres katsetama vajadusest lähtuvalt tehnilisi kohandusi, mis on tehtud traalidele, ankurdatud põhjanootadele või samalaadsetele püügivahenditele, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja alla 90 mm, et vähendada merlangi vette tagasi laskmist vähemalt 30 % võrra. |
| --- | --- |

10.1.

Liikmesriigid hakkavad 2009. aastal Põhjameres katsetama vajadusest lähtuvalt tehnilisi kohandusi, mis on tehtud traalidele, ankurdatud põhjanootadele või samalaadsetele püügivahenditele, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja alla 90 mm, et vähendada merlangi vette tagasi laskmist vähemalt 30 % võrra.

| 10.2. | Liikmesriigid teevad punktis 10.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks hiljemalt 31. augustil 2009. |
| --- | --- |

10.2.

Liikmesriigid teevad punktis 10.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks hiljemalt 31. augustil 2009.

| 10.3. | Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse punktis 10.1 nimetatud eesmärgi kohaselt merlangi vette tagasi laskmise vähendamiseks sobivate tehniliste kohanduste kohta. |
| --- | --- |

10.3.

Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse punktis 10.1 nimetatud eesmärgi kohaselt merlangi vette tagasi laskmise vähendamiseks sobivate tehniliste kohanduste kohta.

11.   Tursa vette tagasi laskmise vähendamine Põhjameres

| 11.1. | Tursakvooti omavad liikmesriigid hakkavad 2009. aastal Põhjameres katsetama veetavate püünistega seonduvaid tehnilisi meetmeid, et vähendada vette tagasi lastava tursa osakaalu vähemalt 10 %-ni. |
| --- | --- |

11.1.

Tursakvooti omavad liikmesriigid hakkavad 2009. aastal Põhjameres katsetama veetavate püünistega seonduvaid tehnilisi meetmeid, et vähendada vette tagasi lastava tursa osakaalu vähemalt 10 %-ni.

| 11.2. | Liikmesriigid teevad punktis 11.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks enne 31. detsembrit 2009. |
| --- | --- |

11.2.

Liikmesriigid teevad punktis 11.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks enne 31. detsembrit 2009.

12.   Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused

| 12.1. | Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (2) artikli 5 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga. |
| --- | --- |

12.1.

Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (2) artikli 5 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.

| 12.2. | VIII a ja b püügipiirkonnas kalastades on lubatud kasutada selektiivset võret ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega paneeli ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 mm. Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised. |
| --- | --- |

12.2.

VIII a ja b püügipiirkonnas kalastades on lubatud kasutada selektiivset võret ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega paneeli ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 mm. Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.

13.   Kalju-tömppeakala püügipiirangud ICES IIIa püügipiirkonnas

Olenemata määrusest (EÜ) nr 1359/2008 ei toimu kalju-tömppeakala sihtpüüki ICES IIIa püügipiirkonnas enne Euroopa Ühenduse ja Norra vahel peetavate konsultatsioonide lõppemist.

14.   Süvamereliikide püügikoormus

Erandina määrusest (EÜ) nr 2347/2002 kohaldatakse 2009. aastal järgmist.

| 14.1. | Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja hoiavad pardal igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

14.1.

Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja hoiavad pardal igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba.

| 14.2. | Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardal hoida, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

14.2.

Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardal hoida, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba.

15.   Tundlike süvamereelupaikade ajutised kaitsemeetmed

| 15.1. | Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
  Hecate veealused mäed:






  — | 52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W |
| --- | --- | --- |

15.1.

Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

Hecate veealused mäed:

—

52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W

| — | 52o 20.8167' N, 30o 51.5258' W |
| --- | --- |

—

52o 20.8167' N, 30o 51.5258' W

| — | 52o 12.0777' N, 30o 54.3824' W |
| --- | --- |

—

52o 12.0777' N, 30o 54.3824' W

| — | 52o 12.4144' N, 31o 14.8168' W |
| --- | --- |

—

52o 12.4144' N, 31o 14.8168' W

| — | 52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W; |
| --- | --- |

—

52o 21.2866' N, 31o 09.2688' W;

Faraday veealused mäed:

| — | 50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W |
| --- | --- |

—

50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W

| — | 49o 59.1490' N, 29o 29.4580' W |
| --- | --- |

—

49o 59.1490' N, 29o 29.4580' W

| — | 49o 52.6429' N, 29o 30.2820' W |
| --- | --- |

—

49o 52.6429' N, 29o 30.2820' W

| — | 49o 44.3831' N, 29o 02.8711' W |
| --- | --- |

—

49o 44.3831' N, 29o 02.8711' W

| — | 49o 44.4186' N, 28o 52.4340' W |
| --- | --- |

—

49o 44.4186' N, 28o 52.4340' W

| — | 49o 36.4557' N, 28o 39.4703' W |
| --- | --- |

—

49o 36.4557' N, 28o 39.4703' W

| — | 49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W |
| --- | --- |

—

49o 29.9701' N, 28o 45.0183' W

| — | 49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W |
| --- | --- |

—

49o 49.4197' N, 29o 42.0923' W

| — | 50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W; |
| --- | --- |

—

50o 01.7968' N, 29o 37.8077' W;

Reykjanese aheliku osa:

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W

| — | 55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W |
| --- | --- |

—

55o 05.4804' N, 35o 58.9784' W

| — | 54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W |
| --- | --- |

—

54o 58.9914' N, 34o 41.3634' W

| — | 54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W |
| --- | --- |

—

54o 41.1841' N, 34o 00.0514' W

| — | 54o 00.0'N, 34o 00.0' W |
| --- | --- |

—

54o 00.0'N, 34o 00.0' W

| — | 53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W |
| --- | --- |

—

53o 54.6406' N, 34o 49.9842' W

| — | 53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W |
| --- | --- |

—

53o 58.9668' N, 36o 39.1260' W

| — | 55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W; |
| --- | --- |

—

55o 04.5327' N, 36o 49.0135' W;

Altairi veealused mäed:

| — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W |
| --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W

| — | 44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W |
| --- | --- |

—

44o 47.2611' N, 33o 48.5158' W

| — | 44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W |
| --- | --- |

—

44o 31.2006' N, 33o 50.1636' W

| — | 44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W |
| --- | --- |

—

44o 38.0481' N, 34o 11.9715' W

| — | 44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W |
| --- | --- |

—

44o 38.9470' N, 34o 27.6819' W

| — | 44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W; |
| --- | --- |

—

44o 50.4953' N, 34o 26.9128' W;

Anti-Altairi veealused mäed:

| — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W |
| --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W

| — | 43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W |
| --- | --- |

—

43o 39.5557' N, 22o 19.2335' W

| — | 43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W |
| --- | --- |

—

43o 31.2802' N, 22o 08.7964' W

| — | 43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W |
| --- | --- |

—

43o 27.7335' N, 22o 14.6192' W

| — | 43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W |
| --- | --- |

—

43o 30.9616' N, 22o 32.0325' W

| — | 43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W |
| --- | --- |

—

43o 40.6286' N, 22o 47.0288' W

| — | 43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W; |
| --- | --- |

—

43o 43.1307' N, 22o 44.1174' W;

Hattoni madalik:

| — | 59o 26' N, 14o 30' W |
| --- | --- |

—

59o 26' N, 14o 30' W

| — | 59o 12' N, 15o 08' W |
| --- | --- |

—

59o 12' N, 15o 08' W

| — | 59o 01' N, 17o 00' W |
| --- | --- |

—

59o 01' N, 17o 00' W

| — | 58o 50' N, 17o 38' W |
| --- | --- |

—

58o 50' N, 17o 38' W

| — | 58o 30' N, 17o 52' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 17o 52' W

| — | 58o 30' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 22' W

| — | 58o 03' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 18o 22' W

| — | 58o 03' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 17o 30' W

| — | 57o 55' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 17o 30' W

| — | 57o 45' N, 19o 15' W |
| --- | --- |

—

57o 45' N, 19o 15' W

| — | 58o 30' N, 18o 45' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 45' W

| — | 58o 47' N, 18o 37' W |
| --- | --- |

—

58o 47' N, 18o 37' W

| — | 59o 05' N, 17o 32' W |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 17o 32' W

| — | 59o 16' N, 17o 20' W |
| --- | --- |

—

59o 16' N, 17o 20' W

| — | 59o 22' N, 16o 50' W |
| --- | --- |

—

59o 22' N, 16o 50' W

| — | 59o 21' N, 15o 40' W |
| --- | --- |

—

59o 21' N, 15o 40' W

Loode-Rockalli madalik:

| — | 57o 00' N, 14o 53' W |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 53' W

| — | 57o 37' N, 14o 42' W |
| --- | --- |

—

57o 37' N, 14o 42' W

| — | 57o 55' N, 14o 24' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 14o 24' W

| — | 58o 15' N, 13o 50' W |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 13o 50' W

| — | 57o 57' N, 13o 09' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 09' W

| — | 57o 50' N, 13o 14' W |
| --- | --- |

—

57o 50' N, 13o 14' W

| — | 57o 57' N, 13o 45' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 45' W

| — | 57o 49' N, 14o 06' W |
| --- | --- |

—

57o 49' N, 14o 06' W

| — | 57o 29' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 29' N, 14o 19' W

| — | 57o 22' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 22' N, 14o 19' W

| — | 57o 00' N, 14o 34' W |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 34' W

| — | 56o 56' N, 14o 36' W |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 36' W

| — | 56o 56' N, 14o 51' W; |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 51' W;

Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):

| — | 56o 24' N, 15o 37' W |
| --- | --- |

—

56o 24' N, 15o 37' W

| — | 56o 21' N, 14o 58' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 14o 58' W

| — | 56o 04' N, 15o 10' W |
| --- | --- |

—

56o 04' N, 15o 10' W

| — | 55o 51' N, 15o 37' W |
| --- | --- |

—

55o 51' N, 15o 37' W

| — | 56o 10' N, 15o 52' W; |
| --- | --- |

—

56o 10' N, 15o 52' W;

Logachevi veealune mägi:

| — | 55o17' N 16o10' W |
| --- | --- |

—

55o17' N 16o10' W

| — | 55o33' N 16o16' W |
| --- | --- |

—

55o33' N 16o16' W

| — | 55o50' N 15o15' W |
| --- | --- |

—

55o50' N 15o15' W

| — | 55o58' N 15o05' W |
| --- | --- |

—

55o58' N 15o05' W

| — | 55o54' N 14o55' W |
| --- | --- |

—

55o54' N 14o55' W

| — | 55o45' N 15o12' W |
| --- | --- |

—

55o45' N 15o12' W

| — | 55o34' N 15o07' W; |
| --- | --- |

—

55o34' N 15o07' W;

Lääne-Rockalli veealune mägi:

| — | 57o 20' N, 16o 30' W |
| --- | --- |

—

57o 20' N, 16o 30' W

| — | 57o 05' N, 15o 58' W |
| --- | --- |

—

57o 05' N, 15o 58' W

| — | 56o 21' N, 17o 17' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 17o 17' W

| — | 56o 40' N, 17o 50' W. |
| --- | --- |

—

56o 40' N, 17o 50' W.

| 15.2. | Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
  Belgica veealune mäestik:






  — | 51o29,4' N; 11o51,6' W |
| --- | --- | --- |

15.2.

Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

Belgica veealune mäestik:

—

51o29,4' N; 11o51,6' W

| — | 51o32,4' N; 11o41,4' W |
| --- | --- |

—

51o32,4' N; 11o41,4' W

| — | 51o15,6' N; 11o 33' W |
| --- | --- |

—

51o15,6' N; 11o 33' W

| — | 51o13,8' N; 11o44,4' W; |
| --- | --- |

—

51o13,8' N; 11o44,4' W;

Hovlandi veealune mäestik:

| — | 52o16,2' N; 13o12,6' W |
| --- | --- |

—

52o16,2' N; 13o12,6' W

| — | 52o 24' N; 12o58,2' W |
| --- | --- |

—

52o 24' N; 12o58,2' W

| — | 52o16,8' N; 12o 54' W |
| --- | --- |

—

52o16,8' N; 12o 54' W

| — | 52o16,8' N; 12o29,4' W |
| --- | --- |

—

52o16,8' N; 12o29,4' W

| — | 52o4,2' N; 12o29,4' W |
| --- | --- |

—

52o4,2' N; 12o29,4' W

| — | 52o4,2' N; 12o52,8' W |
| --- | --- |

—

52o4,2' N; 12o52,8' W

| — | 52o 9' N; 12o56,4' W |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 12o56,4' W

| — | 52o 9' N; 13o10,8' W; |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 13o10,8' W;

Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:

| — | 53o30,6' N; 14o32,4' W |
| --- | --- |

—

53o30,6' N; 14o32,4' W

| — | 53o35,4' N; 14o27,6' W |
| --- | --- |

—

53o35,4' N; 14o27,6' W

| — | 53o40,8' N; 14o15,6' W |
| --- | --- |

—

53o40,8' N; 14o15,6' W

| — | 53o34,2' N; 14o11,4' W |
| --- | --- |

—

53o34,2' N; 14o11,4' W

| — | 53o31,8' N; 14o14,4' W |
| --- | --- |

—

53o31,8' N; 14o14,4' W

| — | 53o 24' N; 14o28,8' W; |
| --- | --- |

—

53o 24' N; 14o28,8' W;

Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:

| — | 53o43,2' N; 14o10,8' W |
| --- | --- |

—

53o43,2' N; 14o10,8' W

| — | 53o51,6' N; 13o53,4' W |
| --- | --- |

—

53o51,6' N; 13o53,4' W

| — | 53o45,6' N; 13o49,8' W |
| --- | --- |

—

53o45,6' N; 13o49,8' W

| — | 53o36,6' N; 14o7,2' W; |
| --- | --- |

—

53o36,6' N; 14o7,2' W;

Porcupine’i madaliku edelaosa:

| — | 51o54,6' N; 15o7,2' W |
| --- | --- |

—

51o54,6' N; 15o7,2' W

| — | 51o54,6' N; 14o55,2' W |
| --- | --- |

—

51o54,6' N; 14o55,2' W

| — | 51o 42' N; 14o55,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 14o55,2' W

| — | 51o 42' N; 15o10,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 15o10,2' W

| — | 51o49,2' N; 15o 6' W. |
| --- | --- |

—

51o49,2' N; 15o 6' W.

| 15.3. | Kõik punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealadel kalastavad pelaagilise püügi laevad peavad olema kantud püügiluba omavate laevade loetellu ning neile peab olema antud kalapüügiluba, mida tuleb hoida pardal. Kõnealune luba sisaldab kogu määruses (EÜ) nr 1627/94 nõutavat teavet ning sellest tuleb teada anda vastavalt määruses (EÜ) nr 2943/95, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks, kindlaks määratud eeskirjadele. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid. |
| --- | --- |

15.3.

Kõik punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealadel kalastavad pelaagilise püügi laevad peavad olema kantud püügiluba omavate laevade loetellu ning neile peab olema antud kalapüügiluba, mida tuleb hoida pardal. Kõnealune luba sisaldab kogu määruses (EÜ) nr 1627/94 nõutavat teavet ning sellest tuleb teada anda vastavalt määruses (EÜ) nr 2943/95, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks, kindlaks määratud eeskirjadele. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid.

| 15.4. | Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastada kavatsevad pealaagilise püügi laevad peavad teatama Iiri seirekeskusele neli tundi varem oma kavatsusest siseneda korallide kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse. |
| --- | --- |

15.4.

Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastada kavatsevad pealaagilise püügi laevad peavad teatama Iiri seirekeskusele neli tundi varem oma kavatsusest siseneda korallide kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse.

| 15.5. | Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastavatel pelaagilise püügi laevadel peab olema toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on korallide kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2244/2003. |
| --- | --- |

15.5.

Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastavatel pelaagilise püügi laevadel peab olema toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on korallide kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2244/2003.

| 15.6. | Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastavad pelaagilise püügi laevad peavad saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid. |
| --- | --- |

15.6.

Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastavad pelaagilise püügi laevad peavad saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.

| 15.7. | Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastamise lõpetanud pelaagilise püügi laevad peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse. |
| --- | --- |

15.7.

Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kalastamise lõpetanud pelaagilise püügi laevad peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse.

| 15.8. | Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kohaldatakse pelaagiliste liikide püügi suhtes piirangut, mille kohaselt peavad pardal olevad või kalastamiseks kasutatavad võrgud olema silmasuurusega 16–31 mm või 32–54 mm. |
| --- | --- |

15.8.

Punktis 15.2 nimetatud korallide kaitsealal kohaldatakse pelaagiliste liikide püügi suhtes piirangut, mille kohaselt peavad pardal olevad või kalastamiseks kasutatavad võrgud olema silmasuurusega 16–31 mm või 32–54 mm.

| 15.9 | Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
  El Cachucho:






  — | 44o 12.00' N, 5o 16.00' W |
| --- | --- | --- |

15.9

Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

El Cachucho:

—

44o 12.00' N, 5o 16.00' W

| — | 44o 12.00' N, 4o 26.00' W |
| --- | --- |

—

44o 12.00' N, 4o 26.00' W

| — | 43o 53.00' N, 4o 26.00' W |
| --- | --- |

—

43o 53.00' N, 4o 26.00' W

| — | 43o 53.00' N, 5o 16.00' W |
| --- | --- |

—

43o 53.00' N, 5o 16.00' W

Erandina esimeses lõigus sätestatud keelust võivad laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjapüügivahenditega püüdnud niituimlutsu (Phycis blennoides), saada oma kalandusametilt kalapüügiloa sellise püügi jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44o00.00' N. Kõik sellise loa saanud laevadel on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja kindal laevaseiresüsteem, mis on El Cachucho piirkonnas kalastades kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2244/2003.

16.   Veenuskarplase alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 17 on veenuskarplase (Ruditapes philippinarum) alammõõt 35 mm.

17.   Teatava mõrrapüügi tingimused IXa püügipiirkonnas (Lääne-Galiitsia)

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 29b lõikes 1 sätestatud keelust lubatakse kalapüüki mõrdadega, mis ei püüa norra salehomaari, määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 29b lõike 1 punktis a nimetatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikul.

18.   Heeringapüügi tingimused VIa püügipiirkonnas (Butt of Lewis)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 20 lõike 1 punkti d sätteid ei kohaldata 2009. aastal.

B OSA

Kõik EÜ veed

19.   Hariliku rai, musterrai, valgerai ja euroopa ingelhai vette tagasi laskmisega seotud tingimused

Keelatud on hoida pardal harilikku raid IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X püügipiirkonna EÜ vetes, musterraid ja valgeraid VI, VII, VIII, IX ja X püügipiirkonna EÜ vetes ning euroopa ingelhaid kõigis EÜ vetes. Kõnealuste liikide saak lastakse viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi.

Kvoodi puudumisel või pärast kvoodi ammendumist püütud harilikud ogahaid lastakse viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi.

Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis pärast konsulteerimist STECFiga võimaldavad kõik kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

C OSA

Kesk-Atlandi idaosa

20.   Kaheksajala alammõõt

Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi (FAO Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkonnas asuvatest vetest pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 g (roogitult). Kaheksajalgu, mis on 450 g alammõõdust (roogitult) väiksemad, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi lasta.

D OSA

Vaikse ookeani idaosa

21.   Seinnootade kasutamine Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) reguleeritavas piirkonnas

| 21.1. | 1. augustist kuni 28. septembrini 2009 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2010 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoodaga varustatud laevadega keelatud järgmiselt piiritletud piirkonnas:






  — | Vaikse ookeani Ameerika rannik, |
| --- | --- | --- |

21.1.

1. augustist kuni 28. septembrini 2009 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2010 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoodaga varustatud laevadega keelatud järgmiselt piiritletud piirkonnas:

—

Vaikse ookeani Ameerika rannik,

| — | 150o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

150o läänepikkust,

| — | 40o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

40o põhjalaiust,

| — | 40o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

40o lõunalaiust.

| 21.2. | Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2009. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodaga varustatud laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama. |
| --- | --- |

21.2.

Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2009. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodaga varustatud laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.

| 21.3. | IATTC reguleeritavas piirkonnas kalastavad tuunipüügiseinerid hoiavad pardal ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks. |
| --- | --- |

21.3.

IATTC reguleeritavas piirkonnas kalastavad tuunipüügiseinerid hoiavad pardal ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.

| 21.4 | 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2009 on suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodaga varustatud laevadega keelatud järgmiselt piiritletud piirkonnas:






  — | 94o läänepikkust, |
| --- | --- | --- |

21.4

29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2009 on suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodaga varustatud laevadega keelatud järgmiselt piiritletud piirkonnas:

—

94o läänepikkust,

| — | 110o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

110o läänepikkust,

| — | 3o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

3o põhjalaiust,

| — | 5o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

5o lõunalaiust.

E OSA

Vaikse ookeani idaosa ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa

22.   Erimeetmed Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas

Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas seinnoodaga varustatud laevad lasevad viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi merikilpkonnalised, haid, purikalalased, raid, harilikud kuldmakrellid ja muud liigid, mis ei ole sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused loomad kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

23.   Erimeetmed võrkudesse sattunud või takerdunud merikilpkonnaliste suhtes

Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas rakendatakse järgmisi erimeetmeid:

| a) | niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati; |
| --- | --- |

a)

niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati;

| b) | kui kilpkonnaline on võrku takerdunud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning kerimist ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud; |
| --- | --- |

b)

kui kilpkonnaline on võrku takerdunud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning kerimist ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud;

| c) | kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist; |
| --- | --- |

c)

kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist;

| d) | tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti; |
| --- | --- |

d)

tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti;

| e) | kutsutakse üles peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnalisi vabaks laskma, niivõrd kui see on võimalik; |
| --- | --- |

e)

kutsutakse üles peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnalisi vabaks laskma, niivõrd kui see on võimalik;

| f) | samuti kutsutakse üles merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata. |
| --- | --- |

f)

samuti kutsutakse üles merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata.

F OSA

Atlandi kirdeosa

24.   Erimeetmed meriahvena püügi suhtes ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

Järgmisi meetmeid kohaldatakse nokk-meriahvena (Sebastes mentella) püügi suhtes ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes:

| a) | meriahvena sihtpüük on lubatud 15. augustist kuni 15. novembrini 2009 üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi reguleeritavas piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

meriahvena sihtpüük on lubatud 15. augustist kuni 15. novembrini 2009 üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFCi reguleeritavas piirkonnas;

| b) | komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi; |
| --- | --- |

b)

komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFCi sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi;

| c) | erandina nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) (3) artikli 6 lõike 1 punktist b esitavad meriahvena püügiga tegelevate kalalaevade kaptenid püügiaruande iga päev; |
| --- | --- |

c)

erandina nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) (3) artikli 6 lõike 1 punktist b esitavad meriahvena püügiga tegelevate kalalaevade kaptenid püügiaruande iga päev;

| d) | lisaks määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 4 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laevad edastavad aruandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 1 ning need edastatakse NEAFCi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 2; |
| --- | --- |

d)

lisaks määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 4 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laevad edastavad aruandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 1 ning need edastatakse NEAFCi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 2;

| e) | liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist;

| f) | liikmesriigid tagavad, et oma lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Nimetatud andmed edastatakse ICESile |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid tagavad, et oma lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Nimetatud andmed edastatakse ICESile

---

(1)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.

(3)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 1.

III lisa 1. liide

Veetavad püünised: Skagerrak ja Kattegat

Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul

| Liik | Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) |
| --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (1) | ≥90 |
| Sihtliikide miinimumprotsent |
| 50 % (2) | 50 % (2) | 20 % (2) | 50 % (2) | 20 % (2) | 20 % (3) | 30 % (4) | Puu-dub |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (5) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (6) | | x | | x | x | x | x | x |
| Norra tursik (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik merilohe (Trachinus draco) (7) | | x | | x | x | x | x | x |
| Molluskid (v.a Sepia) (7) | | x | | x | x | x | x | x |
| Tuulehaug (Belone belone) (7) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (7) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hõbekalad (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Kilu (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Angerjas (Anguilla anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (8) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makrellid (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Stauriidid (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Heeringas (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (7) | | | | | x | | x | x |
| Merlang (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Kõik muud mereorganismid | | | | | | | | x |

Liik

Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (1)

≥90

Sihtliikide miinimumprotsent

50 % (2)

50 % (2)

20 % (2)

50 % (2)

20 % (2)

20 % (3)

30 % (4)

Puu-dub

Tobiaslased (Ammodytidae) (5)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tobiaslased (Ammodytidae) (6)

x

x

x

x

x

x

Norra tursik (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Harilik merilohe (Trachinus draco) (7)

x

x

x

x

x

x

Molluskid (v.a Sepia) (7)

x

x

x

x

x

x

Tuulehaug (Belone belone) (7)

x

x

x

x

x

x

Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (7)

x

x

x

x

x

x

Hõbekalad (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Kilu (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Angerjas (Anguilla anguilla)

x

x

x

x

x

x

Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (8)

x

x

x

x

x

x

Makrellid (Scomber spp.)

x

x

x

Stauriidid (Trachurus spp.)

x

x

x

Heeringas (Clupea harengus)

x

x

x

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

x

x

x

Põhjamere garneel/läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (7)

x

x

x

Merlang (Merlangius merlangus)

x

x

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

x

x

Kõik muud mereorganismid

x

---

(1)  Selle silmasuuruse kategooria puhul peab noodapära olema tehtud ruudukujuliste silmadega võrgust, millel on käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõre.

(2)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, makrellist, megrimist, merlangist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast, norra salehomaarist ja homaarist.

(3)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, heeringast, makrellist, megrimist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(4)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60 % segu tursast, kilttursast, euroopa merluusist, merilestast, pikklestast, väikesuulestast, harilikust merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, lestast, megrimist, merlangist, harilikust soomuslestast, põhjaatlandi süsikast ja homaarist.

(5)  1. märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.

(6)  1. novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase päevani Kattegatis.

(7)  Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.

(8)  Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast alast väljaspool.

III lisa 2. liide

70-millimeetrise võrgusilmaga traalnooda sorteerimisvõre spetsifikatsioon

| a) | Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja alla 90 mm. Noodapära on vähemalt kaheksa meetrit pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma. |
| --- | --- |

a)

Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja alla 90 mm. Noodapära on vähemalt kaheksa meetrit pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma.

| b) | Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. |
| --- | --- |

b)

Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil.

| c) | Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. |
| --- | --- |

c)

Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.

| d) | Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena. |
| --- | --- |

d)

Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.

| e) | Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

  Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel. |
| --- | --- |

e)

Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel.

III lisa 3. liide

Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused

| a) | Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon
  Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon.
  Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

a)

Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon.

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

| b) | Selektiivakna asukoht
  Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.
  Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel. |
| --- | --- |

b)

Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.

Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel.

| c) | Selektiivakna suurus
  Selektiivakna pikkus on vähemalt kaks meetrit ja laius vähemalt üks meeter. |
| --- | --- |

c)

Selektiivakna suurus

Selektiivakna pikkus on vähemalt kaks meetrit ja laius vähemalt üks meeter.

| d) | Selektiivakna võrk
  Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega.
  Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.
  Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm. |
| --- | --- |

d)

Selektiivakna võrk

Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega.

Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.

Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm.

| e) | Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge
  Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.
  Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.
  Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga. |
| --- | --- |

e)

Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.

Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.

Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.

| f) | Muud
  Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis. |
| --- | --- |

f)

Muud

Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis.

Image

III lisa 4. liide

Suure võrgusilmaga traali spetsifikatsioonid

Võrreldes tavapäraste valge lihaga kalade traalidega on püügivahend kavandatud selliselt, et ta võimaldab vähendada tursapüüki, säilitades samal ajal muude valge lihaga kalade püügikogused. Käesoleva lisa tähenduses on suure võrgusilmaga traal selline, mis vastab allpool esitatud spetsifikatsioonidele:

| 1. | (Raskusselise külge kinnitatud) esimene kere ning ülemised ja alumised tiivad peavad olema vähemalt kahe võrgusilma pikkused. Nimetatud võrguosade iga üksiku võrgusilma sirgeks veetud pikkus peab olema vähemalt 240 cm. |
| --- | --- |

1.

(Raskusselise külge kinnitatud) esimene kere ning ülemised ja alumised tiivad peavad olema vähemalt kahe võrgusilma pikkused. Nimetatud võrguosade iga üksiku võrgusilma sirgeks veetud pikkus peab olema vähemalt 240 cm.

| 2. | (Ülemise selise külge kinnitatud) esimese ülemise paneeli ja teise kere iga võrgusilma suurus peab olema vähemalt 80 cm. Teise ülemise paneeli ja kolmanda alumise kere iga võrgusilma suurus peab olema vähemalt 20 cm. |
| --- | --- |

2.

(Ülemise selise külge kinnitatud) esimese ülemise paneeli ja teise kere iga võrgusilma suurus peab olema vähemalt 80 cm. Teise ülemise paneeli ja kolmanda alumise kere iga võrgusilma suurus peab olema vähemalt 20 cm.

III lisa 5. liide

| 1. | Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon
  Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Selektiivakna pikkus on vähemalt 3 m. |
| --- | --- |

1.

Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Selektiivakna pikkus on vähemalt 3 m.

| 2. | Selektiivakna asukoht
  Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Aken lõpeb maksimaalselt 12 meetri kaugusel gaitanist. |
| --- | --- |

2.

Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Aken lõpeb maksimaalselt 12 meetri kaugusel gaitanist.

| 3. | Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge
  Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 80 mm, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 mm, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed. |
| --- | --- |

3.

Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 80 mm, või kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on 120 mm, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.

III lisa 6. liide

Ruudukujuliste silmadega selektiivaken laevadele, mille pikkus on alla 15 meetri

1.   Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Kõik võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrgusilma suurus on vähemalt 110 mm. Selektiivakna pikkus on vähemalt 3 m.

2.   Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paikneb noodapära ülemises paneelis. Aken lõpeb kuni 12 meetri kaugusel gaitanist.

3.   Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna pikikülje ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud. Noodapära ülemise paneeli rombikujuliste võrgusilmade ja selektiivakna väikseima külje ühendamisel ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, v.a selektiivakna mõlema külje sõlmevahed.

---

IV LISA

I OSA

Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide kalalaevade püügilubadega seotud koguselised piirangud

| Püügipiirkond | Püügiliik | Püügi lubade arv | Püügilubade jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond | Heeringas, põhja pool 62o00’ N | 93 | DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1 | 69 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o00’ N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62o00’ N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1 (1), DK: 26 53, FR: 2 53, NL: 1 53 | ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62o00’ N, traalnoodapüük | 19 | ei kohaldata |
| Makrell, põhja pool 62o00’ N, seinnoodapüük | 11 (2) | DK: 11 | ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62o00’ N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o28’ N ja ida pool 6o30’ W. | 8 (3) | | 4 |
| | Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts – 31. mai ning 1. oktoober – 31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o20’ N ja 62o00’ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o30’ N ja lääne pool 9o00’ W ning piirkonnas 7o00’ W ja 9o00’ W vahel, lõuna pool 60o30’ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o30’ N, 7o00’ W ning 60o00’ N, 6o00’ W vahel kulgevat joont. | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 56, UK: 0 (1) | 20 (5) |
| | Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | | 22 (2) |
| Põhjaputassuu püük. Püügiloaga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringapüük põhja pool 61o N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |

Püügipiirkond

Püügiliik

Püügi lubade arv

Püügilubade jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond

Heeringas, põhja pool 62o00’ N

93

DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1

69

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o00’ N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62o00’ N, seinnoodapüük

11

DE: 1 (1), DK: 26 53, FR: 2 53, NL: 1 53

ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62o00’ N, traalnoodapüük

19

ei kohaldata

Makrell, põhja pool 62o00’ N, seinnoodapüük

11 (2)

DK: 11

ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62o00’ N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o28’ N ja ida pool 6o30’ W.

8 (3)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts – 31. mai ning 1. oktoober – 31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o20’ N ja 62o00’ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o30’ N ja lääne pool 9o00’ W ning piirkonnas 7o00’ W ja 9o00’ W vahel, lõuna pool 60o30’ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o30’ N, 7o00’ W ning 60o00’ N, 6o00’ W vahel kulgevat joont.

70

DE: 8 (4), FR: 12 56, UK: 0 (1)

20 (5)

Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid.

70

22 (2)

Põhjaputassuu püük. Püügiloaga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”.

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringapüük põhja pool 61o N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

II OSA

Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide kalalaevade püügilubadega seotud koguselised piirangud

| Lipuriik | Püügiliik | Püügi lubade arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62o00’ N | 20 | 20 |
| Fääri saared | Makrell, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o30’ N) | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62o00’ N | 21 | 21 |
| Heeringas, IIIa | 4 | 4 |
| Norra tursiku ja kilu püük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o30’ N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) | 15 | 15 |
| Harilik molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIb, VII (lääne pool 12o00’ W) | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venezuela | Riffahvenad (6) (Prantsuse Guajaana veed) | 41 | pm |
| Haid (Prantsuse Guajaana veed) | 4 | pm |

Lipuriik

Püügiliik

Püügi lubade arv

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62o00’ N

20

20

Fääri saared

Makrell, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o30’ N)

14

14

Heeringas, põhja pool 62o00’ N

21

21

Heeringas, IIIa

4

4

Norra tursiku ja kilu püük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o30’ N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)

15

15

Harilik molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56o30’ N), VIb, VII (lääne pool 12o00’ W)

20

20

Sinine molva

16

16

Venezuela

Riffahvenad (6) (Prantsuse Guajaana veed)

41

pm

Haid (Prantsuse Guajaana veed)

4

pm

III OSA

Artikli 25 lõike 2 kohane deklaratsioon

Image

---

(1)  Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.

(2)  Valitakse 11 seinnoodapüügililoa seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62o00’ N.

(3)  Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa sihtpüüki käsitlevaid arve nende arvude hulgas, mis käsitlevad „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kaugusel”.

(4)  Need arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(5)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.

(6)  Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (haid). Kõnealuste püügilitsentside saamiseks tuleb tõendada, et püügilitsentsi taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena püügist või 50 % kogu haide püügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.

Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse asutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügilitsentsi taotlusele.

Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

---

V LISA

ÜHENDUSE VETES KALASTAVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PEETAV PÜÜGIPÄEVIK

I OSA

Püügipäevikusse kantavad andmed

Kui kalastamine toimub ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas alas, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid püügipäevikusse kanda järgmised andmed.

Pärast iga loomuse võtmist:

| 1.1. | iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta); |
| --- | --- |

1.1.

iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

| 1.2. | loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

1.2.

loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;

| 1.3. | püügi geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

1.3.

püügi geograafiline asukoht;

| 1.4. | püügiviis. |
| --- | --- |

1.4.

püügiviis.

Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:

| 2.1. | märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”; |
| --- | --- |

2.1.

märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”;

| 2.2. | iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta); |
| --- | --- |

2.2.

iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

| 2.3. | selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus; |
| --- | --- |

2.3.

selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus;

| 2.4. | tursa ümberlaadimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

2.4.

tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.

Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:

| 3.1. | sadama nimi; |
| --- | --- |

3.1.

sadama nimi;

| 3.2. | iga kalaliigi lossitud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta). |
| --- | --- |

3.2.

iga kalaliigi lossitud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta).

Pärast iga andmeedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:

| 4.1. | andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

4.1.

andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| 4.2. | sõnumitüüp: „püük sisenemisel”, „püük väljumisel”, „püük”, „ümberlaadimine”; |
| --- | --- |

4.2.

sõnumitüüp: „püük sisenemisel”, „püük väljumisel”, „püük”, „ümberlaadimine”;

| 4.3. | raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi. |
| --- | --- |

4.3.

raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.

II OSA

Image

---

VI LISA

ÜHENDUSE VETES KALASTAVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE POOLT KOMISJONILE EDASTATAV TEAVE

1.   Euroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava

| 1.1. | Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta „püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m (2) | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COE (= „püük sisenemisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o (3) | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (4) | o (5) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (4) | o (5) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| LI | o | (eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| LN | o | (eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond) |
| OB | m | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.1.

Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügireisi (1) ühenduse vetes, saadab ta „püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m (2)

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COE (= „püük sisenemisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o (3)

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (4)

o (5)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (4)

o (5)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

LI

o

(eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

LN

o

(eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond)

OB

m

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.2. | Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügireisi (6) ühenduse vetes, saadab ta „püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COX (= „püük väljumisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (7) | o (8) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (7) | o (8) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.2.

Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügireisi (6) ühenduse vetes, saadab ta „püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COX (= „püük väljumisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (7)

o (8)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (7)

o (8)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.3. | Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud piirkondadesse, tuleb saata sõnum „püügiaruanne”, milles täpsustakse järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | CAT (= „püügiaruanne”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (9) | o (10) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (9) | o (10) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.3.

Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud piirkondadesse, tuleb saata sõnum „püügiaruanne”, milles täpsustakse järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

CAT (= „püügiaruanne”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (9)

o (10)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (9)

o (10)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.4. | Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „püük sisenemisel” ja „püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, milles täpsustatakse järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | TRA (= „ümberlaadimine”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| KG | m | (iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| TT | m | (pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TF | m | (mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| LT (11) | m/o (12), (13) | (laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal) |
| LG (11) | m/o (12), (13) | (eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud) |
| PD | m | (eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| PT | m | (eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.4.

Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „püük sisenemisel” ja „püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, milles täpsustatakse järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

TRA (= „ümberlaadimine”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

KG

m

(iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

TT

m

(pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

TF

m

(mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

LT (11)

m/o (12), (13)

(laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal)

LG (11)

m/o (12), (13)

(eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud)

PD

m

(eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud)

PT

m

(eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

2.   Edastamise vorm

Kui punkti 3.3 ei kohaldata (vt allpool), edastatakse eespool nimetatud punktis 1 määratletud teave, arvestades eespool nimetatud koode ja andmete järjekorda ning eelkõige:

| — | peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teema real, |
| --- | --- |

—

peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teema real,

| — | iga järgnev teave märgitakse uuele reale, |
| --- | --- |

—

iga järgnev teave märgitakse uuele reale,

| — | asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga. |
| --- | --- |

—

asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga.

Näidis (fiktiivsed andmed):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | LAEVA NIMI |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65.321 |
| LO | -21.123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTENI NIMI |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

LAEVA NIMI

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65.321

LO

-21.123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTENI NIMI

TI

1315

ER

3.   Teabe edastusviis

| 3.1. | Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis. |
| --- | --- |

3.1.

Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis.

| 3.2. | Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev. |
| --- | --- |

3.2.

Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev.

| 3.3. | Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet).







  FR | m | (kellelt; poole kolmetäheline ISO kood) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (teate seerianumber asjakohasel aastal) |
| RD | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| RT | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |

3.3.

Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet).

FR

m

(kellelt; poole kolmetäheline ISO kood)

RN

m

(teate seerianumber asjakohasel aastal)

RD

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

RT

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

Näidis (eespool nimetatud andmetega)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/LAEVA NIMI//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65.321//LG/-21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTENI NIMI//ER//

Lipuriik saab tagasiside sõnumi, milles täpsustatakse järgmised andmed:

| SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood) |
| FR | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| RN | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse) |
| TM | m | RET (= „tagasi”) |
| SQ | m | (asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis) |
| RS | m | (tagasiside – ACK või NAK) |
| RE | m | (tagasiside vea number) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

SR

m

(= teate algus)

AD

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood)

FR

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

RN

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse)

TM

m

RET (= „tagasi”)

SQ

m

(asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis)

RS

m

(tagasiside – ACK või NAK)

RE

m

(tagasiside vea number)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

ER

m

(= teate lõpp)

4.   Raadiojaama nimi

| Raadiojaama nimi | Raadiojaama kutsung |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Raadiojaama nimi

Raadiojaama kutsung

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Liikide osutamiseks kasutatavad koodid

| Limapead (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Anšoovis (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Merikuradid (Lophius spp.) | MNZ |
| Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) | ARG |
| Atlandi merilatikas (Brama brama) | POA |
| Hiidhai (Cetorhinus maximus) | BSK |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | BSF |
| Sinine molva (Molva dypterygia) | BLI |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Tursk (Gadus morhua) | COD |
| Põhjamere garneel (Crangon crangon) | CSH |
| Ebakalmaarid (Loligo spp.) | SQC |
| Harilik ogahai (Squalus acanthias) | DGS |
| Niituimlutsud (Phycis spp.) | FOR |
| Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius) | HKE |
| Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglussus) | HAL |
| Heeringas (Clupea harengus) | HER |
| Harilik stauriid (Trachurus trachurus) | HOM |
| Harilik molva (Molva molva) | LIN |
| Makrell (Scomber scombrus) | MAC |
| Megrimid (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | PRA |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Norra tursik (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) | ORY |
| Muud | OTH |
| Merilest (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollak (Pollachius pollachius) | POL |
| Harilik heeringahai (Lamma nasus) | POR |
| Meriahvenad (Sebastes spp.) | RED |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | POK |
| Lõhe (Salmo salar) | SAL |
| Tobiad (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | PIL |
| Hailaadsed (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Viburhännaklased (Penaeidae) | PEZ |
| Kilu (Sprattus sprattus) | SPR |
| Lühiuimkalmaarid (Illex spp.) | SQX |
| Tuunid (Thunnidae) | TUN |
| Meriluts (Brosme brosme) | USK |
| Merlang (Merlangus merlangus) | WHG |
| Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) | YEL |

Limapead (Beryx spp.)

ALF

Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Anšoovis (Engraulis encrasicolus)

ANE

Merikuradid (Lophius spp.)

MNZ

Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus)

ARG

Atlandi merilatikas (Brama brama)

POA

Hiidhai (Cetorhinus maximus)

BSK

Süsisaba (Aphanopus carbo)

BSF

Sinine molva (Molva dypterygia)

BLI

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

WHB

Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Tursk (Gadus morhua)

COD

Põhjamere garneel (Crangon crangon)

CSH

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

SQC

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

DGS

Niituimlutsud (Phycis spp.)

FOR

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

HKE

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglussus)

HAL

Heeringas (Clupea harengus)

HER

Harilik stauriid (Trachurus trachurus)

HOM

Harilik molva (Molva molva)

LIN

Makrell (Scomber scombrus)

MAC

Megrimid (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

PRA

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

NEP

Norra tursik (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus)

ORY

Muud

OTH

Merilest (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollak (Pollachius pollachius)

POL

Harilik heeringahai (Lamma nasus)

POR

Meriahvenad (Sebastes spp.)

RED

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

SBR

Kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

POK

Lõhe (Salmo salar)

SAL

Tobiad (Ammodytes spp.)

SAN

Sardiin (Sardina pilchardus)

PIL

Hailaadsed (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Viburhännaklased (Penaeidae)

PEZ

Kilu (Sprattus sprattus)

SPR

Lühiuimkalmaarid (Illex spp.)

SQX

Tuunid (Thunnidae)

TUN

Meriluts (Brosme brosme)

USK

Merlang (Merlangus merlangus)

WHG

Ruske soomuslest (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Piirkonna osutamiseks kasutatavad koodid

| 02A. | ICES IIa rajoon – Norra meri |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar |
| 03A. | ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat |
| 03B. | ICES IIIb rajoon |
| 03C. | ICES IIIc rajoon |
| 03D. | ICES IIId rajoon – Läänemeri |
| 04A. | ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa |
| 04B. | ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa |
| 04C. | ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa |
| 05A. | ICES Va rajoon – Islandi veed |
| 05B. | ICES Vb rajoon – Fääri saarte veed |
| 06A. | ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa |
| 06B. | ICES VIb rajoon – Rockall |
| 07A. | ICES VIIa rajoon – Iiri meri |
| 07B. | ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa |
| 07C. | ICES VIIc rajoon – Porcupine'i madalik |
| 07D. | ICES VIId rajoon – La Manche'i idaosa |
| 07E. | ICES VIIe rajoon – La Manche'i lääneosa |
| 07F. | ICES VIIf rajoon – Bristoli laht |
| 07G. | ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa |
| 07H. | ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa |
| 07J. | ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed |
| 07K. | ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed |
| 08A. | ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa |
| 08B. | ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa |
| 08C. | ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa |
| 08D. | ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri |
| 08E. | ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa |
| 09A. | ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa |
| 09B. | ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa |
| 14A. | ICES XIVa rajoon – Gröönimaa kirdeosa |
| 14B. | ICES XIVb rajoon – Gröönimaa kaguosa |

02A.

ICES IIa rajoon – Norra meri

02B.

ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar

03A.

ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat

03B.

ICES IIIb rajoon

03C.

ICES IIIc rajoon

03D.

ICES IIId rajoon – Läänemeri

04A.

ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa

04B.

ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa

04C.

ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa

05A.

ICES Va rajoon – Islandi veed

05B.

ICES Vb rajoon – Fääri saarte veed

06A.

ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa

06B.

ICES VIb rajoon – Rockall

07A.

ICES VIIa rajoon – Iiri meri

07B.

ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa

07C.

ICES VIIc rajoon – Porcupine'i madalik

07D.

ICES VIId rajoon – La Manche'i idaosa

07E.

ICES VIIe rajoon – La Manche'i lääneosa

07F.

ICES VIIf rajoon – Bristoli laht

07G.

ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa

07H.

ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa

07J.

ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed

07K.

ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed

08A.

ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa

08B.

ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa

08C.

ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa

08D.

ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri

08E.

ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa

09A.

ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa

09B.

ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa

14A.

ICES XIVa rajoon – Gröönimaa kirdeosa

14B.

ICES XIVb rajoon – Gröönimaa kaguosa

| 7. | Lisaks punktide 1–6 sätetele kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid.






  a) | Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seire keskustest:






  i) | Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44 131 271 9700), või |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lisaks punktide 1–6 sätetele kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid.

a)

Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seire keskustest:

i)

Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44 131 271 9700), või

| ii) | Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil: nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998). |
| --- | --- |

ii)

Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil: nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998).

Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni määratud hinnanguline ühenduse vetesse sisenemise asukoht (pikkus/laius), ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki enne, kuni ta ei ole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni püügireisi lõpuni.

Ilmal et see piiraks mis tahes merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks sadamas.

| b) | Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest.

| c) | Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügireis lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.
  Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:






  A. | VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2; |
| --- | --- | --- |

c)

Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügireis lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.

Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:

A.

VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2;

| B. | IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 E6; |
| --- | --- |

B.

IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 E6;

| C. | IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8. |
| --- | --- |

C.

IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8.

Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne mõnele eespool nimetatud kontrollmarsruudile saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seire keskust kas e-posti või telefoni teel vastavalt punktile 1. Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollmarsruut, mille kaudu laev kavatseb lahkuda.

Laev ei lahku kontrollmarsruudi piirkonnast, kuni ta ei ole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ühenduse vetest lahkumiseni.

Ilma et see piiraks merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks Lerwicki või Scrabsteri sadamas.

| d) | Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad paigutama oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:






  i) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta; |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad paigutama oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:

i)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta;

| ii) | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

ii)

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

---

(1)  Püügireis on retk, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse püügipiirkonda, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega, ja mis lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest püügipiirkonnast.

(2)  m = kohustuslik.

(3)  o = vabatahtlik.

(4)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(5)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(6)  Püügireis on retk, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse püügipiirkonda, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega, ja mis lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest püügipiirkonnast.

(7)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(8)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(9)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(10)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(11)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(12)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(13)  Vabatahtlik vastuvõtvale laevale.

---

VII LISA

GFCMI GEOGRAAFILISTE ALAPIIRKONDADE KAART 1. LISA

GFCMi geograafiliste alapiirkondade kaart

Image

2. LISA

GFCMi GEOGRAAFILISTE ALAPIIRKONDADE TABEL

| FAO
  ALAPIIRKOND | FAO STATISTILISED
  RAJOONID | GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (teadusliku nõuandekomitee 9. istung) | GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| LÄÄNEOSA | 1.1 | BALEAARID |

FAO

ALAPIIRKOND

FAO STATISTILISED

RAJOONID

GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (teadusliku nõuandekomitee 9. istung)

GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (2007)

LÄÄNEOSA

1.1

BALEAARID

| 1.1.a | Baleaare ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.1.a

Baleaare ümbritsevad veed

| 5 | Baleaarid |
| --- | --- |

5

Baleaarid

| 1.1.b | Hispaania mandriranniku veed |
| --- | --- |

1.1.b

Hispaania mandriranniku veed

| 6 | Põhja-Hispaania |
| --- | --- |

6

Põhja-Hispaania

| 1.1.c | Alžeeria rannikuveed |
| --- | --- |

1.1.c

Alžeeria rannikuveed

| 4 | Alžeeria |
| --- | --- |

4

Alžeeria

| 1.1.d | Alboráni meri |
| --- | --- |

1.1.d

Alboráni meri

| 1 | Alboráni mere põhjaosa |
| --- | --- |

1

Alboráni mere põhjaosa

| 2 | Alboráni saar |
| --- | --- |

2

Alboráni saar

| 3 | Alboráni mere lõunaosa |
| --- | --- |

3

Alboráni mere lõunaosa

| 1.2 | LIONI LAHT |
| --- | --- |

1.2

LIONI LAHT

| 1.2.e | Lioni laht |
| --- | --- |

1.2.e

Lioni laht

| 7 | Lioni laht |
| --- | --- |

7

Lioni laht

| 1.2.f | Côte d'Azuri rannikuveed |
| --- | --- |

1.2.f

Côte d'Azuri rannikuveed

| 7 | Lioni laht |
| --- | --- |

7

Lioni laht

| 1.3 | SARDIINIA |
| --- | --- |

1.3

SARDIINIA

| 1.3.g | Korsikat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.3.g

Korsikat ümbritsevad veed

| 8 | Korsika |
| --- | --- |

8

Korsika

| 1.3.h | Sardiiniat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.3.h

Sardiiniat ümbritsevad veed

| 11 | Sardiinia |
| --- | --- |

11

Sardiinia

| 1.3.i | Põhja-Sitsiilia rannikuveed |
| --- | --- |

1.3.i

Põhja-Sitsiilia rannikuveed

| 10 | Türreeni mere lõuna- ja keskosa |
| --- | --- |

10

Türreeni mere lõuna- ja keskosa

| 1.3.j | Itaalia mandrilava veed |
| --- | --- |

1.3.j

Itaalia mandrilava veed

| 9 | Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa |
| --- | --- |

9

Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa

| 10 | Türreeni mere lõunaosa |
| --- | --- |

10

Türreeni mere lõunaosa

| 1.3.k | Põhja-Tuneesia veed |
| --- | --- |

1.3.k

Põhja-Tuneesia veed

| 12 | Põhja-Tuneesia |
| --- | --- |

12

Põhja-Tuneesia

KESKOSA

| 2.1 | AADRIA MERI |
| --- | --- |

2.1

AADRIA MERI

| 2.1.a | Aadria mere põhja- ja keskosa |
| --- | --- |

2.1.a

Aadria mere põhja- ja keskosa

| 17 | Aadria mere põhjaosa |
| --- | --- |

17

Aadria mere põhjaosa

| 2.1.b | Aadria mere lõunaosa |
| --- | --- |

2.1.b

Aadria mere lõunaosa

| 18 | Aadria mere lõunaosa |
| --- | --- |

18

Aadria mere lõunaosa

| 2.2 | JOONIA MERI |
| --- | --- |

2.2

JOONIA MERI

| 2.2.c | Kagu-Itaalia rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.c

Kagu-Itaalia rannikuveed

| 19 | Joonia mere lääneosa |
| --- | --- |

19

Joonia mere lääneosa

| 2.2.d | Lääne-Kreeka rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.d

Lääne-Kreeka rannikuveed

| 20 | Joonia mere idaosa |
| --- | --- |

20

Joonia mere idaosa

| 2.2.e | Sitsiilia ja Malta rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.e

Sitsiilia ja Malta rannikuveed

| 15 | Malta |
| --- | --- |

15

Malta

| 16 | Lõuna-Sitsiilia |
| --- | --- |

16

Lõuna-Sitsiilia

| 2.2.f | Qābise ja Al-Hammāmāti laht |
| --- | --- |

2.2.f

Qābise ja Al-Hammāmāti laht

| 13 | Al-Hammāmāti laht |
| --- | --- |

13

Al-Hammāmāti laht

| 14 | Qābise laht |
| --- | --- |

14

Qābise laht

| 2.2.g | Liibüa rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.g

Liibüa rannikuveed

| 21 | Joonia mere lõunaosa |
| --- | --- |

21

Joonia mere lõunaosa

IDAOSA

| 3.1 | EGEUSE MERI |
| --- | --- |

3.1

EGEUSE MERI

| 3.1.a | Egeuse meri |
| --- | --- |

3.1.a

Egeuse meri

| 22 | Egeuse meri |
| --- | --- |

22

Egeuse meri

| 3.1.b | Kreetat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

3.1.b

Kreetat ümbritsevad veed

| 23 | Kreeta |
| --- | --- |

23

Kreeta

| 3.2 | LEVANT |
| --- | --- |

3.2

LEVANT

| 3.2.c | Küprost ümbritsevad veed |
| --- | --- |

3.2.c

Küprost ümbritsevad veed

| 25 | Küprose saar |
| --- | --- |

25

Küprose saar

| 3.2.d | Türgi lõunaranniku veed |
| --- | --- |

3.2.d

Türgi lõunaranniku veed

| 24 | Põhja-Levant |
| --- | --- |

24

Põhja-Levant

| 3.2.e | Lõuna-Levant |
| --- | --- |

3.2.e

Lõuna-Levant

| 27 | Levant |
| --- | --- |

27

Levant

| 3.2.f | Egiptuse rannikuveed |
| --- | --- |

3.2.f

Egiptuse rannikuveed

| 26 | Lõuna-Levant |
| --- | --- |

26

Lõuna-Levant

MUST MERI

| 4.1 | MARMARA |
| --- | --- |

4.1

MARMARA

| 4.1 | Marmara meri |
| --- | --- |

4.1

Marmara meri

| 28 | Marmara meri |
| --- | --- |

28

Marmara meri

| 4.2 | MUST MERI |
| --- | --- |

4.2

MUST MERI

| 4.2 | Must meri |
| --- | --- |

4.2

Must meri

| 29 | Must meri |
| --- | --- |

29

Must meri

| 4.3 | AASOVI MERI |
| --- | --- |

4.3

AASOVI MERI

| 4.3 | Aasovi meri |
| --- | --- |

4.3

Aasovi meri

| 30 | Aasovi meri |
| --- | --- |

30

Aasovi meri

3. LISA

GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) geograafilised koordinaadid

| GAP | PIIRID |
| --- | --- |
| 1 | Rannajoon
  36o N 5o 36’ W
  36o N 3o 20’ W
  36o 05’ N 3o 20’ W
  36o 05’ N 2o 40’ W
  36o N 2o 40’ W
  36o N 1o 30’ W
  36o 30’ N 1o 30’ W
  36o 30’ N 1o W
  37o 36’ N 1o W |
| 2 | 36o 05’ N 3o 20’ W
  36o 05’ N 2o 40’ W
  35o 45’ N 3o 20’ W
  35o 45’ N 2o 40’ W |
| 3 | Rannajoon
  36o N 5o 36’ W
  35o 49’ N 5o 36’ W
  36o N 3o 20’ W
  35o 45’ N 3o 20’ W
  35o 45’ N 2o 40’ W
  36o N 2o 40’ W
  36o N 1o 13’ W
  Maroko-Alžeeria piir |
| 4 | Rannajoon
  36o N 1o 13’ W
  36o N 1o 30’ W
  36o 30’ N 1o 30’ W
  36o 30’ N 1o W
  37o N 1o W
  37o N 0o 30’ E
  38o N 0o 30’ E
  38o N 8o 30’ E
  Alžeeria-Tuneesia piir
  Maroko-Alžeeria piir |
| 5 | 38o N 0o 30’ E
  39o 30’ N 0o 30’ E
  39o 30’ N 1o 30’ W
  40o N 1o 30’ E
  40o N 2o E
  40o 30’ N 2o E
  40o 30’ N 6o E
  38o N 6o E |
| 6 | Rannajoon
  37o 36’ N 1o W
  37o N 1o W
  37o N 0o 30’ E
  39o 30’ N 0o 30’ E
  39o 30’ N 1o 30’ W
  40o N 1o 30’ E
  40o N 2o E
  40o 30’ N 2o E
  40o 30’ N 6o E
  42o 30’ N 6o E
  42o 30’ N 3o 09’ E |
| 7 | Rannajoon
  42o 30’ N 3o 09’ E
  42o 30’ N 6o E
  42o 30’ N 7o 30’ E
  Prantsusmaa-Itaalia piir |
| 8 | 42o 30’ N 6o E
  42o 30’ N 7o 30’ E
  43o 15’ N 7o 30’ E
  43o 15’ N 9o 45’ E
  41o 18’ N 9o 45’ E
  41o 18’ N 6o E |
| 9 | Rannajoon
  Prantsusmaa-Itaalia piir
  43o 15’ N 7o 30’ E
  43o 15’ N 9o 45’ E
  41o 18’ N 9o 45’ E
  41o 18’ N 13o E |
| 10 | Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)
  41o 18’ N 13o E
  41o 18’ N 11o E
  38o N 11o E
  38o N 12o 30’ E |
| 11 | 41o 18’ N 6o E
  41o 18’ N 11o E
  38o 30’ N 11o E
  38o 30’ N 8o 30’ E
  38o N 8o 30’ E
  38o N 6o E |
| 12 | Rannajoon
  Alžeeria-Tuneesia piir
  38o N 8o 30’ E
  38o 30’ N 8o 30’ E
  38o 30’ N 11o E
  38o N 11o E
  37o N 12o E
  37o N 11o 04’E |
| 13 | Rannajoon
  37o N 11o 04’E
  37o N 12o E
  35o N 13o 30’ E
  35o N 11o E |
| 14 | Rannajoon
  35o N 11o E
  35o N 15o 18’ E
  Tuneesia-Liibüa piir |
| 15 | 36o 30’ N 13o 30’ E
  35o N 13o 30’E
  35o N 15o 18’ E
  36o 30’ N 15o 18’ E |
| 16 | Rannajoon
  38o N 12o 30’ E
  38o N 11o E
  37o N 12o E
  35o N 13o 30’ E
  36o 30’ N 13o 30’ E
  36o 30’ N 15o 18’ E
  37o N 15o 18’ E |
| 17 | Rannajoon
  41o 55’ N 15o 08’ E
  Horvaatia-Montenegro piir |
| 18 | Rannajooned (mõlemad pooled)
  41o 55’ N 15o 08’ E
  40o 04’ N 18o 29’ E
  Horvaatia-Montenegro piir
  Albaania-Kreeka piir |
| 19 | Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)
  40o 04’ N 18o 29’ E
  37o N 15o 18’ E
  35o N 15o 18’ E
  35o N 19o 10’ E
  39o 58’ N 19o 10’ E |
| 20 | Rannajoon
  Albaania-Kreeka piir
  39o 58’ N 19o 10’ E
  35o N 19o 10’ E
  35o N 23o E
  36o 30’ N 23o E |
| 21 | Rannajoon
  Tuneesia-Liibüa piir
  35o N 15o 18’ E
  35o N 23o E
  34o N 23o E
  34o N 25o 09’ E
  Liibüa-Egiptuse piir |
| 22 | Rannajoon
  36o 30’ N 23o E
  36o N 23o E
  36o N 26o 30’ E
  34o N 26o 30’ E
  34o N 29o E
  36o 43’ N 29o E |
| 23 | 36o N 23o E
  36o N 26o 30’ E
  34o N 26o 30’ E
  34o N 23o E |
| 24 | Rannajoon
  36o 43’ N 29o E
  34o N 29o E
  34o N 32o E
  35o 47’ N 32o E
  35o 47’ N 35o E
  Türgi-Süüria piir |
| 25 | 35o 47’ N 32o E
  34o N 32o E
  34o N 35o E
  35o 47’ N 35o E |
| 26 | Rannajoon
  Liibüa-Egiptuse piir
  34o N 25o 09’ E
  34o N 34o 13’ E
  Egiptuse-Gaza sektori piir |
| 27 | Rannajoon
  Egiptuse-Gaza sektori piir
  34o N 34o 13’ E
  34o N 35o E
  35o 47’ N 35o E
  Türgi-Süüria piir |
| 28 | Marmara meri
  FAO rajoon 37.4.1 |
| 29 | MUST MERI
  FAO rajoon 37.4.2 |
| 30 | Aasovi meri
  FAO rajoon 37.4.3 |

GAP

PIIRID

1

Rannajoon

36o N 5o 36’ W

36o N 3o 20’ W

36o 05’ N 3o 20’ W

36o 05’ N 2o 40’ W

36o N 2o 40’ W

36o N 1o 30’ W

36o 30’ N 1o 30’ W

36o 30’ N 1o W

37o 36’ N 1o W

2

36o 05’ N 3o 20’ W

36o 05’ N 2o 40’ W

35o 45’ N 3o 20’ W

35o 45’ N 2o 40’ W

3

Rannajoon

36o N 5o 36’ W

35o 49’ N 5o 36’ W

36o N 3o 20’ W

35o 45’ N 3o 20’ W

35o 45’ N 2o 40’ W

36o N 2o 40’ W

36o N 1o 13’ W

Maroko-Alžeeria piir

4

Rannajoon

36o N 1o 13’ W

36o N 1o 30’ W

36o 30’ N 1o 30’ W

36o 30’ N 1o W

37o N 1o W

37o N 0o 30’ E

38o N 0o 30’ E

38o N 8o 30’ E

Alžeeria-Tuneesia piir

Maroko-Alžeeria piir

5

38o N 0o 30’ E

39o 30’ N 0o 30’ E

39o 30’ N 1o 30’ W

40o N 1o 30’ E

40o N 2o E

40o 30’ N 2o E

40o 30’ N 6o E

38o N 6o E

6

Rannajoon

37o 36’ N 1o W

37o N 1o W

37o N 0o 30’ E

39o 30’ N 0o 30’ E

39o 30’ N 1o 30’ W

40o N 1o 30’ E

40o N 2o E

40o 30’ N 2o E

40o 30’ N 6o E

42o 30’ N 6o E

42o 30’ N 3o 09’ E

7

Rannajoon

42o 30’ N 3o 09’ E

42o 30’ N 6o E

42o 30’ N 7o 30’ E

Prantsusmaa-Itaalia piir

8

42o 30’ N 6o E

42o 30’ N 7o 30’ E

43o 15’ N 7o 30’ E

43o 15’ N 9o 45’ E

41o 18’ N 9o 45’ E

41o 18’ N 6o E

9

Rannajoon

Prantsusmaa-Itaalia piir

43o 15’ N 7o 30’ E

43o 15’ N 9o 45’ E

41o 18’ N 9o 45’ E

41o 18’ N 13o E

10

Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)

41o 18’ N 13o E

41o 18’ N 11o E

38o N 11o E

38o N 12o 30’ E

11

41o 18’ N 6o E

41o 18’ N 11o E

38o 30’ N 11o E

38o 30’ N 8o 30’ E

38o N 8o 30’ E

38o N 6o E

12

Rannajoon

Alžeeria-Tuneesia piir

38o N 8o 30’ E

38o 30’ N 8o 30’ E

38o 30’ N 11o E

38o N 11o E

37o N 12o E

37o N 11o 04’E

13

Rannajoon

37o N 11o 04’E

37o N 12o E

35o N 13o 30’ E

35o N 11o E

14

Rannajoon

35o N 11o E

35o N 15o 18’ E

Tuneesia-Liibüa piir

15

36o 30’ N 13o 30’ E

35o N 13o 30’E

35o N 15o 18’ E

36o 30’ N 15o 18’ E

16

Rannajoon

38o N 12o 30’ E

38o N 11o E

37o N 12o E

35o N 13o 30’ E

36o 30’ N 13o 30’ E

36o 30’ N 15o 18’ E

37o N 15o 18’ E

17

Rannajoon

41o 55’ N 15o 08’ E

Horvaatia-Montenegro piir

18

Rannajooned (mõlemad pooled)

41o 55’ N 15o 08’ E

40o 04’ N 18o 29’ E

Horvaatia-Montenegro piir

Albaania-Kreeka piir

19

Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)

40o 04’ N 18o 29’ E

37o N 15o 18’ E

35o N 15o 18’ E

35o N 19o 10’ E

39o 58’ N 19o 10’ E

20

Rannajoon

Albaania-Kreeka piir

39o 58’ N 19o 10’ E

35o N 19o 10’ E

35o N 23o E

36o 30’ N 23o E

21

Rannajoon

Tuneesia-Liibüa piir

35o N 15o 18’ E

35o N 23o E

34o N 23o E

34o N 25o 09’ E

Liibüa-Egiptuse piir

22

Rannajoon

36o 30’ N 23o E

36o N 23o E

36o N 26o 30’ E

34o N 26o 30’ E

34o N 29o E

36o 43’ N 29o E

23

36o N 23o E

36o N 26o 30’ E

34o N 26o 30’ E

34o N 23o E

24

Rannajoon

36o 43’ N 29o E

34o N 29o E

34o N 32o E

35o 47’ N 32o E

35o 47’ N 35o E

Türgi-Süüria piir

25

35o 47’ N 32o E

34o N 32o E

34o N 35o E

35o 47’ N 35o E

26

Rannajoon

Liibüa-Egiptuse piir

34o N 25o 09’ E

34o N 34o 13’ E

Egiptuse-Gaza sektori piir

27

Rannajoon

Egiptuse-Gaza sektori piir

34o N 34o 13’ E

34o N 35o E

35o 47’ N 35o E

Türgi-Süüria piir

28

Marmara meri

FAO rajoon 37.4.1

29

MUST MERI

FAO rajoon 37.4.2

30

Aasovi meri

FAO rajoon 37.4.3

---

VIII LISA

GFCMi 1. ülesanne – tegevusüksused

Image

---

IX LISA

I OSA

Sadamariigi kontrollivormid

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM – PSC 1

A OSA: Täidab kalalaeva kapten. Kasutage palun musta tinti

| Laeva nimi: | IMO number (1) | Raadiokutsung: | Lipuriik: |
| --- | --- | --- | --- |
| E-posti aadress: | Telefon: | Faks: | INMARSAT number: |
| Lossimis- või ümberlaadimissadam: | Eeldatav saabumisaeg: |
| | Kuupäev: | Kellaaeg UTC: |
| Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad | Lossitav kogus (2) |
| Liik (3) | Toode (4) | Püügipiirkond | Ümberarvestustegur | Toote mass (kg) | Toote mass (kg) |
| NEAFC konventsiooni piirkond
  (ICES alapiirkonnad ja rajoonid) | NAFO reguleeritav piirkond (Alarajoon) | Muud piirkonnad |

Laeva nimi:

IMO number (1)

Raadiokutsung:

Lipuriik:

E-posti aadress:

Telefon:

Faks:

INMARSAT number:

Lossimis- või ümberlaadimissadam:

Eeldatav saabumisaeg:

Kuupäev:

Kellaaeg UTC:

Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad

Lossitav kogus (2)

Liik (3)

Toode (4)

Püügipiirkond

Ümberarvestustegur

Toote mass (kg)

Toote mass (kg)

NEAFC konventsiooni piirkond

(ICES alapiirkonnad ja rajoonid)

NAFO reguleeritav piirkond (Alarajoon)

Muud piirkonnad

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuriik

| Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kasti kas „Jah” või „Ei” NEAFC konventsiooni piirkond | NEAFC konventsiooni piirkond | NAFO reguleeritav piirkond |
| --- | --- | --- |
| Jah | Ei | Jah | Ei |
| a) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kasti kas „Jah” või „Ei” NEAFC konventsiooni piirkond

NEAFC konventsiooni piirkond

NAFO reguleeritav piirkond

Jah

Ei

Jah

Ei

a)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks

| b) | pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |
| --- | --- |

b)

pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada

| c) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |
| --- | --- |

c)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas

| d) | kalalaeva viibimine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega |
| --- | --- |

d)

kalalaeva viibimine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega

Lipuriigi kinnitus:

Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.

Nimi ja amet:

Kuupäev:

Allkiri:

Ametlik tempel:

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik

| Sadamariigi nimi: | Luba: | Kuupäev: | Allkiri: | Ametlik tempel: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jah: ...
  Ei: ... | | | |

Sadamariigi nimi:

Luba:

Kuupäev:

Allkiri:

Ametlik tempel:

Jah: ...

Ei: ...

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM – PSC 2

A OSA: Täidab kalalaeva kapten. Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm. Kasutage palun musta tinti

| Laeva nimi: | IMO number (6): | Raadiokutsung: | Lipuriik: |
| --- | --- | --- | --- |
| E-posti aadress: | Telefon: | Faks: | INMARSAT number: |
| Lossimis- või ümberlaadimissadam: | Eeldatav saabumisaeg: |
| | Kuu-päev: | Kellaaeg (UTC): |
| Teave doonorlaeva kalapüügi kohta (5) |
| Laeva nimi: | IMO number (6) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad | Lossitav kogus (7) |
| Liik (8) | Toode (8) | Püügipiirkond | Ümberarvestustegur | Toote mass (kg) | Toote mass (kg) |
| NEAFC konventsiooni piirkond
  (ICES alapiirkonnad ja rajoonid) | NAFO reguleeritav piirkond
  (Alarajoon) | Muud piirkonnad |

Laeva nimi:

IMO number (6):

Raadiokutsung:

Lipuriik:

E-posti aadress:

Telefon:

Faks:

INMARSAT number:

Lossimis- või ümberlaadimissadam:

Eeldatav saabumisaeg:

Kuu-päev:

Kellaaeg (UTC):

Teave doonorlaeva kalapüügi kohta (5)

Laeva nimi:

IMO number (6)

Raadiokutsung

Lipuriik

Pardal oleva saagi üldkogus – kõik piirkonnad

Lossitav kogus (7)

Liik (8)

Toode (8)

Püügipiirkond

Ümberarvestustegur

Toote mass (kg)

Toote mass (kg)

NEAFC konventsiooni piirkond

(ICES alapiirkonnad ja rajoonid)

NAFO reguleeritav piirkond

(Alarajoon)

Muud piirkonnad

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuriik

| Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei” NEAFC konventsiooni piirkond | NEAFC konventsiooni piirkond | NAFO reguleeritav piirkond |
| --- | --- | --- |
| Jah | Ei | Jah | Ei |
| a) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

Kalalaeva lipuriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei” NEAFC konventsiooni piirkond

NEAFC konventsiooni piirkond

NAFO reguleeritav piirkond

Jah

Ei

Jah

Ei

a)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks

| b) | pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |
| --- | --- |

b)

pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada

| c) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |
| --- | --- |

c)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas

| d) | kalalaeva viibimine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega |
| --- | --- |

d)

kalalaeva viibimine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega

Lipuriigi kinnitus:

Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.

Nimi ja amet:

Kuupäev:

Allkiri:

Ametlik tempel:

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik

| Sadamariigi nimi: | Luba: | Kuupäev: | Allkiri: | Ametlik tempel: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jah: ...
  Ei: ... | | | |

Sadamariigi nimi:

Luba:

Kuupäev:

Allkiri:

Ametlik tempel:

Jah: ...

Ei: ...

II OSA

SADAMARIIGI KONTROLLIARUANNE (PSC 3)1

Sadamariigi kontrolliaruanne (PSC 3)

Kasutage palun musta tinti

A.   KONTROLLI ANDMED

| Lossimine | Jah | Ei | Ümberlaadimine | Jah | Ei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sadamariik | Lossimis- või ümberlaadimissadam |
| Laeva nimi | Lipuriik | IMO number | Rahvusvaheline Raadiokutsung |
| Lossimise/ümberlaadimise algus | Kuupäev | | | Kellaaeg |
| Lossimise/ümberlaadimise lõpp | Kuupäev | | | Kellaaeg |

Lossimine

Jah

Ei

Ümberlaadimine

Jah

Ei

Sadamariik

Lossimis- või ümberlaadimissadam

Laeva nimi

Lipuriik

IMO number

Rahvusvaheline Raadiokutsung

Lossimise/ümberlaadimise algus

Kuupäev

Kellaaeg

Lossimise/ümberlaadimise lõpp

Kuupäev

Kellaaeg

B   KONTROLLI ÜKSIKASJAD

| Doonorlaeva nimi (11) | IMO number (10) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| --- | --- | --- | --- |

Doonorlaeva nimi (11)

IMO number (10)

Raadiokutsung

Lipuriik

B 1.   Püügipäevikusse kantud saak

| Liik (12) | Püügipiirkond | Deklareeritud eluskaal (kg) | Kasutatud ümberarvestustegur |
| --- | --- | --- | --- |

Liik (12)

Püügipiirkond

Deklareeritud eluskaal (kg)

Kasutatud ümberarvestustegur

B 2.   Lossitud või ümberlaaditud kala (13)

| Liik (13) | Toode (14) | Püügipiirkond | Lossitud toote mass (kg) | Ümberarvestustegur | Vastav eluskaal (kg) | Püügipäevikusse kantud eluskaalu ja lossitud eluskaalu erinevus (kg) | Püügipäevikusse kantud eluskaalu ja lossitud eluskaalu erinevus ( %) | Lossitud toote massi ja PSC 1/2 erinevus (kg) | Lossitud toote massi ja PSC 1/2 erinevus ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liik (13)

Toode (14)

Püügipiirkond

Lossitud toote mass (kg)

Ümberarvestustegur

Vastav eluskaal (kg)

Püügipäevikusse kantud eluskaalu ja lossitud eluskaalu erinevus (kg)

Püügipäevikusse kantud eluskaalu ja lossitud eluskaalu erinevus ( %)

Lossitud toote massi ja PSC 1/2 erinevus (kg)

Lossitud toote massi ja PSC 1/2 erinevus ( %)

B 3.   Teave lossimiste kohta, milleks anti luba ilma lipuriigi kinnituseta

| Lao nimi, pädevate asutuste nimi, kinnituse saamise tähtaeg, viide NEAFC artikkel 23.2/NAFO artikkel 45.6 |
| --- |

Lao nimi, pädevate asutuste nimi, kinnituse saamise tähtaeg, viide NEAFC artikkel 23.2/NAFO artikkel 45.6

B 4.   Pardale jäetud kala

| Liik (13) | Toode (14) | Püügipiirkond | Toote mass (kg) | Ümberarvestustegur | Eluskaal (kg) | Pardale jäetud toote massi ja PSC 1/2 erinevus (kg) | Pardale jäetud toote massi ja PSC 1/2 erinevus ( %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liik (13)

Toode (14)

Püügipiirkond

Toote mass (kg)

Ümberarvestustegur

Eluskaal (kg)

Pardale jäetud toote massi ja PSC 1/2 erinevus (kg)

Pardale jäetud toote massi ja PSC 1/2 erinevus ( %)

C.   KONTROLLI TULEMUSED

C1.   ÜLDISED

| Kontrolli algus | Kuupäev | Kellaaeg |
| --- | --- | --- |
| Kontrolli lõpp | Kuupäev | Kellaaeg |
| Märkused |

Kontrolli algus

Kuupäev

Kellaaeg

Kontrolli lõpp

Kuupäev

Kellaaeg

Märkused

C2.   PÜÜGIVAHENDITE KONTROLL SADAMAS (üksnes NEAFO)

| A. | Üldandmed |
| --- | --- |

A.

Kontrollitud püügivahendite arv

Püügivahendite kontrolli kuupäev

Kas laeva suhtes on teatatud rikkumisest?

Jah

Ei

Kui jah, siis täita täielikult vorm, mis käsitleb sadamakontrolli tõendamist.

Kui ei, siis täita sama vorm, välja arvatud andmed NAFO plommi kohta.

B.   Traallaudadega põhjatraali andmed

| NAFO plommi number | | Kas plomm on terve? | Jah | Ei | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Püügivahendi liik | |
| Tarindid | |
| Võrevahe (mm) | |
| Võrgusilma tüüp | |
| Keskmine võrgusilma suurus (mm) |
| Traaliosa | |
| Tiivad | |
| Põhiosa | |
| Pikenduse osa | |
| Noodapära | |

NAFO plommi number

Kas plomm on terve?

Jah

Ei

Püügivahendi liik

Tarindid

Võrevahe (mm)

Võrgusilma tüüp

Keskmine võrgusilma suurus (mm)

Traaliosa

Tiivad

Põhiosa

Pikenduse osa

Noodapära

D.   KAPTENI MÄRKUSED

| Mina, allakirjutanu, laeva kapten, kinnitan käesolevaga, et käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste.
  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- |

Mina, allakirjutanu, laeva kapten, kinnitan käesolevaga, et käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste.

Allkiri: ... Kuupäev: ...

E.   RIKKUMISED JA JÄRELMEETMED

| E1. | NAFO |
| --- | --- |

E1.

| A | Kontrollimine merel |
| --- | --- |

A

Rikkumised, mis avastati

NAFO reguleeritavas piirkonnas läbiviidud kontrollide käigus

Kontrollirühm

Kontrolli kuupäev

Rajoon

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus

| B | Sadamakontrolli tulemused |
| --- | --- |

B

(a) – Merel toimunud kontrolli käigus tuvastatud rikkumiste kinnitus

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus

Riiklike õigusnormide rikkumise õiguslik alus

(b) – Merel toimunud kontrolli käigus tuvastatud rikkumised, mida ei ole võimalik kinnitada sadamakontrolli käigus

Märkused:

(c) – Sadamakontrolli käigus tuvastatud täiendavad rikkumised

NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise õiguslik alus

Riiklike õigusnormide rikkumise õiguslik alus

| E2. | NEAFC |
| --- | --- |

E2.

TUVASTATUD RIKKUMINE

Artikkel

NEAFCi sätted, mida on rikutud, ja kokkuvõte sellekohastest faktidest

Märkused:

Inspektori nimi

Inspektori allkiri

Kuupäev ja koht

F.   DISTRIBUTION

| Koopia lipuriigile | Koopia NEAFCi sekretärile | Koopia NAFO peasekretärile |
| --- | --- | --- |

Koopia lipuriigile

Koopia NEAFCi sekretärile

Koopia NAFO peasekretärile

---

(1)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(2)  Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.

(3)  FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa.

(4)  Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C).

(5)  Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm

(6)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(7)  Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.

(8)  FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa.

(9)  Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C).

(10)  FAO liikide koodid – NEAFC V lisa – NAFO II lisa.

(11)  Kui laev on osalenud ümberlaadimises, kasutatakse iga doonorlaeva kohta eraldi vormi.

(12)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(13)  Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.

(14)  Toodete kirjeldused – NEAFC 1. liide kuni IV lisa – NAFO XX lisa (C).

IX Lisa liide

Tooted ja pakendid

A.   Toote liigi koodid

| Kood | Toote liik |
| --- | --- |
| A | Tervelt – külmutatud |
| B | Tervelt – külmutatud (keedetud) |
| C | Roogitud, peaga – külmutatud |
| D | Roogitud, peata – külmutatud |
| E | Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud |
| F | Nahata filee – luudega – külmutatud |
| G | Nahata filee – luudeta – külmutatud |
| H | Nahaga filee – luudega – külmutatud |
| I | Nahaga filee – luudeta – külmutatud |
| J | Soolakala |
| K | Marineeritud kala |
| L | Konservid |
| M | Õli |
| N | Tervest kalast valmistatud kalajahu |
| O | Sisikonnast valmistatud jahu |
| P | Muu (täpsustada) |

Kood

Toote liik

A

Tervelt – külmutatud

B

Tervelt – külmutatud (keedetud)

C

Roogitud, peaga – külmutatud

D

Roogitud, peata – külmutatud

E

Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud

F

Nahata filee – luudega – külmutatud

G

Nahata filee – luudeta – külmutatud

H

Nahaga filee – luudega – külmutatud

I

Nahaga filee – luudeta – külmutatud

J

Soolakala

K

Marineeritud kala

L

Konservid

M

Õli

N

Tervest kalast valmistatud kalajahu

O

Sisikonnast valmistatud jahu

P

Muu (täpsustada)

B.   Pakendi liik

| Kood | Liik |
| --- | --- |
| CRT | pappkarbid |
| BOX | kastid |
| BGS | kotid |
| BLC | plokid |

Kood

Liik

CRT

pappkarbid

BOX

kastid

BGS

kotid

BLC

plokid

---

X LISA

SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRi PIIRKONNAS

| Sihtliigid | Püügipiirkond | Keeluaeg |
| --- | --- | --- |
| Haid (kõik liigid) | Konventsiooni piirkond | Kogu aasta |
| Notothenia rossii | FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala
  FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus
  FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus | Kogu aasta |
| Merikogerlased | FAO 48,1 Antarktika (1)

  FAO 48,2 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri


  Electrona carlsbergi
   (1) | FAO 48,3 | Kogu aasta |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5 Antarktika | 1.12.2008 kuni 30.11.2009 |
| Dissostichus spp. | FAO 88,3 Antarktika (1)

  FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

  FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o20’ E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79o20’ E (1)

  FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

  FAO 58.4.4 Antarktika (1)
   (2)

  FAO 58,6 Antarktika (1)

  FAO 58.7 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1)
   (2) | Kogu aasta |
| Kõik liigid, välja arvatud

  Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2008 kuni 30.11.2009 |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) alal, mille piirideks on lõunalaiused 55o30’ ja 57o20’ ning läänepikkused 25o30’ ja 29o30’ | Kogu aasta |

Sihtliigid

Püügipiirkond

Keeluaeg

Haid (kõik liigid)

Konventsiooni piirkond

Kogu aasta

Notothenia rossii

FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala

FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus

FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus

Kogu aasta

Merikogerlased

FAO 48,1 Antarktika (1)

FAO 48,2 Antarktika (1)

Kogu aasta

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Electrona carlsbergi
   (1)

FAO 48,3

Kogu aasta

Dissostichus spp.

FAO 48.5 Antarktika

1.12.2008 kuni 30.11.2009

Dissostichus spp.

FAO 88,3 Antarktika (1)

FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o20’ E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79o20’ E (1)

FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

FAO 58.4.4 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58,6 Antarktika (1)

FAO 58.7 Antarktika (1)

Kogu aasta

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)
   (2)

Kogu aasta

Kõik liigid, välja arvatud

Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2008 kuni 30.11.2009

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1) alal, mille piirideks on lõunalaiused 55o30’ ja 57o20’ ning läänepikkused 25o30’ ja 29o30’

Kogu aasta

---

(1)  Välja arvatud teadustöö eesmärgil.

(2)  Välja arvatud riikliku jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid).

---

XI LISA

PÜÜGI- JA KAASPÜÜGI PIIRNORMID CCAMLRi PIIRKONNA UUTES JA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES KALANDUSAASTAL 2008–2009

| Alapiir-kond/rajoon | Piirkond | Hooaeg | SSRU | Dissotichus spp püügi piirnorm (tonnides) | Kaaspüügi piirnorm (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Railased | Macrourus spp. | Muud liigid |
| 58.4.1 | Kogu rajoon | 1.12.2008 kuni 30.11.2009 | SSRU A, B, D, F ja H: 0
  SSRU C: 100
  SSRU E: 50
  SSRU G:60 | Kokku 210 | Kogu
  rajoon: 50 | Kogu
  rajoon: 33 | Kogu
  rajoon: 20 |
| 58.4.2 | Kogu rajoon | 1.12.2008 kuni 30.11.2009 | Alapiir-kond kokku | 70 | Kogu
  rajoon: 50 | Kogu
  rajoon: 20 | Kogu
  rajoon: 20 |
| 58.4.3b) | Kogu rajoon väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi | 1.5.2009 kuni 31.8.2009 | SSRU A:30
  SSRU B: 0
  SSRU C:30
  SSRU D:30
  SSRU E: 30 | 120 põhja pool 60o | Kogu
  rajoon: 50 | Kogu
  rajoon: 80 | Kogu
  rajoon: 20 |
| 88.1 | Kogu alapiirkond | 1.12.2008 kuni 31.8.2009 | SSRU A: 0
  SSRUs B, C ja G: 352
  SSRUs D, E ja F: 0
  SSRUs H, I ja K: 1994
  SSRUs J ja L: 354
  SSRU M: 0 | Kokku 2700: | 135 | 430 | 20 |
| 88.2 | Lõuna pool 65o S | 1.12.2008 kuni 31.8.2009 | SSRU A ja B: 0


  SSRUs C, D, F ja G: 214


  SSRU E: 353 | Kokku 567 (1) | 50 (1) | 90 (1) | 20 |

Alapiir-kond/rajoon

Piirkond

Hooaeg

SSRU

Dissotichus spp püügi piirnorm (tonnides)

Kaaspüügi piirnorm (tonnides)

Railased

Macrourus spp.

Muud liigid

58.4.1

Kogu rajoon

1.12.2008 kuni 30.11.2009

SSRU A, B, D, F ja H: 0

SSRU C: 100

SSRU E: 50

SSRU G:60

Kokku 210

Kogu

rajoon: 50

Kogu

rajoon: 33

Kogu

rajoon: 20

58.4.2

Kogu rajoon

1.12.2008 kuni 30.11.2009

Alapiir-kond kokku

70

Kogu

rajoon: 50

Kogu

rajoon: 20

Kogu

rajoon: 20

58.4.3b)

Kogu rajoon väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi

1.5.2009 kuni 31.8.2009

SSRU A:30

SSRU B: 0

SSRU C:30

SSRU D:30

SSRU E: 30

120 põhja pool 60o

Kogu

rajoon: 50

Kogu

rajoon: 80

Kogu

rajoon: 20

88.1

Kogu alapiirkond

1.12.2008 kuni 31.8.2009

SSRU A: 0

SSRUs B, C ja G: 352

SSRUs D, E ja F: 0

SSRUs H, I ja K: 1994

SSRUs J ja L: 354

SSRU M: 0

Kokku 2700:

135

430

20

88.2

Lõuna pool 65o S

1.12.2008 kuni 31.8.2009

SSRU A ja B: 0

SSRUs C, D, F ja G: 214

SSRU E: 353

Kokku 567 (1)

50 (1)

90 (1)

20

---

(1)  Väikeste uurimisüksuste (SSRU) kaaspüügi piirnormidega seonduvad eeskirjad, mida kohaldatakse alapiirkonna kogu kaaspüügi piirnormide raames järgmiselt:

| — | railased: 5 % Dissostichus spp. püügi piirnormist või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem; |
| --- | --- |

—

railased: 5 % Dissostichus spp. püügi piirnormist või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem;

| — | Macrourus spp.: 16 % of the catch limit for Dissostichus spp., |
| --- | --- |

—

Macrourus spp.: 16 % of the catch limit for Dissostichus spp.,

| — | muud liigid: 20 tonni SSRU kohta. |
| --- | --- |

—

muud liigid: 20 tonni SSRU kohta.

---

XII LISA

EUPHAUSIA SUPERBAPÜÜGIS OSALEMISE KAVATSUSE TEATIS

Image

---

XIII LISA

Püügivahendite kuju ja püügitehnikad

| Võrgu ava (suudme) ümbermõõt (m) | Vertikaalne ava (m) | Horisontaalne ava (m) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Võrgu ava (suudme) ümbermõõt (m)

Vertikaalne ava (m)

Horisontaalne ava (m)

Võrgu paneeli pikkus ja võrgusilma suurus

| Paneel | Pikkus (m) | Võrgusilma suurus (millimeetrites) |
| --- | --- | --- |
| esimene paneel | | |
| teine paneel | | |
| kolmas paneel | | |
| ..... | | |
| ..... | | |
| viimane paneel (noodapära) | | |

Paneel

Pikkus (m)

Võrgusilma suurus (millimeetrites)

esimene paneel

teine paneel

kolmas paneel

.....

.....

viimane paneel (noodapära)

Esitada iga kasutatud võrgu kuju joonis

| |
| --- |

Kasutatakse mitut püügitehnikat (1) : Jah Ei

| | Püügitehnika | Eeldatavalt kui suur osa ajast kasutatakse ( %) |
| --- | --- | --- |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| 4 | | |
| 5 | | |
| ... | | |
| | | Kokku 100 % |

Püügitehnika

Eeldatavalt kui suur osa ajast kasutatakse ( %)

1

2

3

4

5

...

Kokku 100 %

Kas on olemas mereimetajate võrku sattumist välistav seade (2): Jah Ei

| |
| --- |

Selgitage püügitehnikat, püügivahendite kuju ja omadusi ning püügistruktuuri:

| |
| --- |
| |

---

(1)  Kui jah, siis kui sageli püügitehnikat vahetatakse: ____________

(2)  Kui jah, siis esitage seadme visand:

---

XIV LISA

I OSA

SEAFO ümberlaadimisdeklaratsioon

Image

ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOON

1.   Üldeeskiri

Ümberlaadimise puhul kannab asjaomase laeva kapten ümberlaaditavad kogused deklaratsiooni. Ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia antakse vastuvõtva laeva kaptenile.

2.   Täitmise kord

| a) | Ümberlaadimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult. |
| --- | --- |

a)

Ümberlaadimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult.

| b) | Ümberlaadimisdeklaratsioonis ei tohi olla ühtegi kustutamist ega ülekirjutamist. Ebaõige sissekande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne ning märgitakse kapteni või tema esindaja initsiaalid. |
| --- | --- |

b)

Ümberlaadimisdeklaratsioonis ei tohi olla ühtegi kustutamist ega ülekirjutamist. Ebaõige sissekande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne ning märgitakse kapteni või tema esindaja initsiaalid.

| c) | Iga sooritatud ümberlaadimise kohta täidetakse üks ümberlaadimisdeklaratsioon. |
| --- | --- |

c)

Iga sooritatud ümberlaadimise kohta täidetakse üks ümberlaadimisdeklaratsioon.

| d) | Kapten allkirjastab ümberlaadimisdeklaratsiooni iga lehekülje. |
| --- | --- |

d)

Kapten allkirjastab ümberlaadimisdeklaratsiooni iga lehekülje.

3.   Kapteni kohustused seoses lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimisdeklaratsiooniga

Laeva kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulised kogused on põhjendatud. Ümberlaadimisdeklaratsioone säilitatakse üks aasta.

4.   Esitatav teave

SEAFO ümberlaadimisdeklaratsiooni vormil esitatakse, järgides kõnealuse vormi joonealuste märkuste juhendeid, hinnangulised ümberlaaditavad kogused iga kalaliigi ja iga konkreetse püügireisi kohta.

5.   Edastamise kord

| a) | Kui ümberlaadimine toimub lepinguosalise lipu all sõitvasse või lepinguosalises riigis registreeritud laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni esimene koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile. Kõnealuse dokumendi originaal vastavalt olukorrale kas antakse nõudmise korral üle või saadetakse 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud. |
| --- | --- |

a)

Kui ümberlaadimine toimub lepinguosalise lipu all sõitvasse või lepinguosalises riigis registreeritud laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni esimene koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile. Kõnealuse dokumendi originaal vastavalt olukorrale kas antakse nõudmise korral üle või saadetakse 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud.

| b) | Kui ümberlaadimine toimub kolmanda riigi lipu all sõitvasse laeva, antakse originaaldokument vastavalt olukorrale kas üle või saadetakse niipea kui võimalik selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud. |
| --- | --- |

b)

Kui ümberlaadimine toimub kolmanda riigi lipu all sõitvasse laeva, antakse originaaldokument vastavalt olukorrale kas üle või saadetakse niipea kui võimalik selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud.

| c) | Kui kaptenil ei ole võimalik saata ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali määratud tähtajaks selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud, edastatakse deklaratsioonis nõutud teave asjaomastele asutustele raadio teel või mõnel muul viisil. |
| --- | --- |

c)

Kui kaptenil ei ole võimalik saata ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali määratud tähtajaks selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud, edastatakse deklaratsioonis nõutud teave asjaomastele asutustele raadio teel või mõnel muul viisil.

Teave edastatakse tavaliselt kasutatava raadiojaama kaudu nii, et teatele eelneb laeva nimi, raadiokutsung ja pardatähis ning laevakapteni nimi.

Kui laeval ei ole võimalik teadet saata, võib mõni teine laev teha seda kõnealuse laeva nimel või selle teabe võib saata muul viisil.

Kapten tagab, et raadiojaamadesse saadetud teave edastatakse kirjalikult asjaomastele asutustele.

II OSA

Linnutõrjeliinide (tori liinide) valmistamis- ja kasutamisjuhendid

| 1. | Käesolevad juhendid on koostatud selleks, et abistada õngejadasid kasutavatel kalapüügilaevadel valmistada ja kasutada linnutõrjeliine. Kuigi juhendid on küllaltki selged, kutsutakse nende kasutajaid üles neid liine oma kogemuste põhjal täiustama. Juhendites võetakse arvesse keskkonna- ja töökorralduslikke tegureid, vettelaskmise kiirust ja laeva suurust; need tegurid mõjutavad linnutõrjeliini tõhusust söötade kaitsmisel lindude eest. Tori liini kujundust ja kasutamisviisi võib muuta nende tegurite arvestamiseks, kui see ei kahjusta liini tõhusust. Võib ette näha tori liinide jätkuvat täiustamist ja seetõttu tuleb need juhendid edaspidi läbi vaadata. |
| --- | --- |

1.

Käesolevad juhendid on koostatud selleks, et abistada õngejadasid kasutavatel kalapüügilaevadel valmistada ja kasutada linnutõrjeliine. Kuigi juhendid on küllaltki selged, kutsutakse nende kasutajaid üles neid liine oma kogemuste põhjal täiustama. Juhendites võetakse arvesse keskkonna- ja töökorralduslikke tegureid, vettelaskmise kiirust ja laeva suurust; need tegurid mõjutavad linnutõrjeliini tõhusust söötade kaitsmisel lindude eest. Tori liini kujundust ja kasutamisviisi võib muuta nende tegurite arvestamiseks, kui see ei kahjusta liini tõhusust. Võib ette näha tori liinide jätkuvat täiustamist ja seetõttu tuleb need juhendid edaspidi läbi vaadata.

2.   Tori liini kujundus

| 2.1. | Soovitatakse kasutada tori liini pikkusega 150 m. Liini vees oleva osa läbilõike diameeter võib olla suurem veepealse osa läbilõike diameetrist. See suurendab tõmmet ja vähendab seega liini pikendamise vajadust, võttes samas arvesse vettelaskmise kiirust ja söötade vettevajumiseks kuluvat aega. Vee kohal olev osa peaks olema peenest (nt umbes 3-millimeetrise jämedusega) nöörist, mis oleks silmatorkavat värvi, näiteks punane või oranž. |
| --- | --- |

2.1.

Soovitatakse kasutada tori liini pikkusega 150 m. Liini vees oleva osa läbilõike diameeter võib olla suurem veepealse osa läbilõike diameetrist. See suurendab tõmmet ja vähendab seega liini pikendamise vajadust, võttes samas arvesse vettelaskmise kiirust ja söötade vettevajumiseks kuluvat aega. Vee kohal olev osa peaks olema peenest (nt umbes 3-millimeetrise jämedusega) nöörist, mis oleks silmatorkavat värvi, näiteks punane või oranž.

| 2.2. | Liini veepealne osa peaks olema piisavalt kerge, et tema liikumine oleks ennustamatu, kuna muidu võiksid linnud sellega harjuda, ja piisavalt raske, et tuul ei kallutaks seda kõrvale. |
| --- | --- |

2.2.

Liini veepealne osa peaks olema piisavalt kerge, et tema liikumine oleks ennustamatu, kuna muidu võiksid linnud sellega harjuda, ja piisavalt raske, et tuul ei kallutaks seda kõrvale.

| 2.3. | Parim lahendus on kinnitada liin laeva külge tugeva pöördtrumli abil, et vältida liini sassiminekut. |
| --- | --- |

2.3.

Parim lahendus on kinnitada liin laeva külge tugeva pöördtrumli abil, et vältida liini sassiminekut.

| 2.4. | Peletuspaelad peaksid olema võimalikult silmatorkavast materjalist ja liikuma kiiresti ja ennustamatult (nt tugev peenike traat punases polüuretaantorus), mis on riputatud tori liini külge kinnitatud tugeva kolmesoonelise trumli külge (selleks, et vähendada sassimineku ohtu) ja need peavad ulatuma rippudes otse veepinna kohale. |
| --- | --- |

2.4.

Peletuspaelad peaksid olema võimalikult silmatorkavast materjalist ja liikuma kiiresti ja ennustamatult (nt tugev peenike traat punases polüuretaantorus), mis on riputatud tori liini külge kinnitatud tugeva kolmesoonelise trumli külge (selleks, et vähendada sassimineku ohtu) ja need peavad ulatuma rippudes otse veepinna kohale.

| 2.5. | Peletuspaelte vahekaugus ei tohiks olla üle 5–7 meetri. Oleks hea, kui paelad oleksid paarikaupa. |
| --- | --- |

2.5.

Peletuspaelte vahekaugus ei tohiks olla üle 5–7 meetri. Oleks hea, kui paelad oleksid paarikaupa.

| 2.6. | Iga paelte paari peaks olema võimalik klambri abil ära võtta, siis on liini kokkupakkimine hõlpsam. |
| --- | --- |

2.6.

Iga paelte paari peaks olema võimalik klambri abil ära võtta, siis on liini kokkupakkimine hõlpsam.

| 2.7. | Paelte arv peaks vastama jada vettelaskmise kiirusele laevalt; väiksema vettelaskmise kiiruse juures on vaja rohkem paelu. Vettelaskmise kiiruse kümne sõlme puhul on kohane kasutada kolme paari. |
| --- | --- |

2.7.

Paelte arv peaks vastama jada vettelaskmise kiirusele laevalt; väiksema vettelaskmise kiiruse juures on vaja rohkem paelu. Vettelaskmise kiiruse kümne sõlme puhul on kohane kasutada kolme paari.

3.   Tori liinide kasutamine

| 3.1. | Liin tuleb üles riputada laeva külge kinnitatud mastilt. Tori mast tuleb panna nii kõrgele kui võimalik, nii et liin kaitseks sööta pikemal alal ahtri taga ja ei takerduks püünisesse. Mida kõrgem on mast, seda paremini on söödad kaitstud. Näiteks võimaldab veepinnast 6 m kõrgusele ulatuv mast kaitsta söötasid umbes 100 m ulatuses. |
| --- | --- |

3.1.

Liin tuleb üles riputada laeva külge kinnitatud mastilt. Tori mast tuleb panna nii kõrgele kui võimalik, nii et liin kaitseks sööta pikemal alal ahtri taga ja ei takerduks püünisesse. Mida kõrgem on mast, seda paremini on söödad kaitstud. Näiteks võimaldab veepinnast 6 m kõrgusele ulatuv mast kaitsta söötasid umbes 100 m ulatuses.

| 3.2. | Tori liin tuleb riputada nii, et peletuspaelad asuksid söötadega konksude kohal. |
| --- | --- |

3.2.

Tori liin tuleb riputada nii, et peletuspaelad asuksid söötadega konksude kohal.

| 3.3. | Parem on kasutada mitut tori liini, nii saab söötasid kaitsta lindude eest veel paremini. |
| --- | --- |

3.3.

Parem on kasutada mitut tori liini, nii saab söötasid kaitsta lindude eest veel paremini.

| 3.4. | Kuna liin võib katki või sassi minna, peaks laeva pardal olema varuliine, millega seda asendada ja tagada kalapüügi katkestamatu jätkamise võimalus. |
| --- | --- |

3.4.

Kuna liin võib katki või sassi minna, peaks laeva pardal olema varuliine, millega seda asendada ja tagada kalapüügi katkestamatu jätkamise võimalus.

| 3.5. | Kui kalurid kasutavad söötade heitmise masinat, siis peavad nad tagama tori liini ja selle masina koordineeritud toimimise:






  a) | on vaja tagada, et masin heidaks söödad otse tori liiniga kaitstud alasse ja |
| --- | --- | --- |

3.5.

Kui kalurid kasutavad söötade heitmise masinat, siis peavad nad tagama tori liini ja selle masina koordineeritud toimimise:

a)

on vaja tagada, et masin heidaks söödad otse tori liiniga kaitstud alasse ja

| b) | kui kasutatakse masinat, mis heidab söötasid pakpoordi ja tüürpoordi suunas, siis tuleb kasutada kahte tori liini. |
| --- | --- |

b)

kui kasutatakse masinat, mis heidab söötasid pakpoordi ja tüürpoordi suunas, siis tuleb kasutada kahte tori liini.

| 3.6. | Kalurid võiksid tori liinide väljalaskmise ja kokkupanemise hõlbustamiseks kasutada käsi-, elektrilist või hüdraulilist vintsi. |
| --- | --- |

3.6.

Kalurid võiksid tori liinide väljalaskmise ja kokkupanemise hõlbustamiseks kasutada käsi-, elektrilist või hüdraulilist vintsi.

---

XV LISA

Atlandi ookeani põhjaosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad

| 1. | Komisjon teavitab liikmesriike viivitamata muude riikide kui Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalisriikide lipu all sõitvatest laevadest, mida on nähtud tegelemas kalapüügiga NEACFi konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas ning mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade esialgsesse loetellu, mida kahtlustatakse konventsiooni alusel kehtestatud soovituste eiramises. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | sadamasse saabuvatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon teavitab liikmesriike viivitamata muude riikide kui Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalisriikide lipu all sõitvatest laevadest, mida on nähtud tegelemas kalapüügiga NEACFi konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas ning mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade esialgsesse loetellu, mida kahtlustatakse konventsiooni alusel kehtestatud soovituste eiramises. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

sadamasse saabuvatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile;

| b) | liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista kõnealuseid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega nendega ühistes püügioperatsioonides; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista kõnealuseid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega nendega ühistes püügioperatsioonides;

| c) | kõnealuseid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega. |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega.

| 2. | Lisaks punktis 1 osutatud meetmetele kohaldatakse laevade suhtes, mille NEAFC on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, järgmisi meetmeid:






  a) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele keelatakse sissesõit ühenduse sadamasse; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks punktis 1 osutatud meetmetele kohaldatakse laevade suhtes, mille NEAFC on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, järgmisi meetmeid:

a)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele keelatakse sissesõit ühenduse sadamasse;

| b) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud; |
| --- | --- |

b)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;

| c) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kala import on keelatud; |
| --- | --- |

c)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kala import on keelatud;

| d) | liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ning keelavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel kõnealuste laevade püütud kala ümber laadida ja sellega kaubelda. |
| --- | --- |

d)

liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ning keelavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel kõnealuste laevade püütud kala ümber laadida ja sellega kaubelda.

| 3. | Punktis 2 osutatud laevad ning laevad, mis on kantud Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) kehtestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetellu, on loetletud käesoleva lisa liites. |
| --- | --- |

3.

Punktis 2 osutatud laevad ning laevad, mis on kantud Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) kehtestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetellu, on loetletud käesoleva lisa liites.

| 4. | Komisjon muudab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu vastavaks NEAFCi ja NAFO loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu. |
| --- | --- |

4.

Komisjon muudab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu vastavaks NEAFCi ja NAFO loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu.

XV LISA liide

Loend järgmiste IMO numbritega laevade kohta, mille NEAFC ja NAFO on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks

| Laeva IMO
   (1)
  number | Laeva nimi
   (2) | Lipuriik
   (2) |
| --- | --- | --- |
| 7 436 533 | ALFA | Gruusia |
| 7 612 321 | AVIOR | Gruusia |
| 8 522 030 | CARMEN | Gruusia (varem) |
| 7 700 104 | CEFEY | Venemaa |
| 8 028 424 | CLIFF | Kambodža |
| 8 422 852 | DOLPHIN | Venemaa |
| 7 321 374 | ENXEMBRE | Panama |
| 8 522 119 | EVA | Gruusia (varem) |
| 8 604 668 | FURABOLOS | Seišellid |
| 6 719 419 | GORILERO | Sierra Leone |
| 7 332 218 | IANNIS I | Panama |
| 8 422 838 | ISABELLA | Gruusia (varem) |
| 8 522 042 | JUANITA | Gruusia (varem) |
| 8 707 240 | MAINE | Guinea Conakry |
| 7 385 174 | MURTOSA | Togo |
| 8 721 595 | NEMANSKIY | |
| 8 421 937 | NICOLAY CHUDOTVORETS | Venemaa |
| 6 706 084 | RED | Panama |
| 8 522 169 | ROSITA | Gruusia (varem) |
| 7 347 407 | SUNNY JANE | |
| 8 606 836 | ULLA | Gruusia (varem) |
| 7 306 570 | WHITE ENTERPRISE | Saint Kitts ja Nevis (varem) |

Laeva IMO
   (1)
  number

Laeva nimi
   (2)

Lipuriik
   (2)

7 436 533

ALFA

Gruusia

7 612 321

AVIOR

Gruusia

8 522 030

CARMEN

Gruusia (varem)

7 700 104

CEFEY

Venemaa

8 028 424

CLIFF

Kambodža

8 422 852

DOLPHIN

Venemaa

7 321 374

ENXEMBRE

Panama

8 522 119

EVA

Gruusia (varem)

8 604 668

FURABOLOS

Seišellid

6 719 419

GORILERO

Sierra Leone

7 332 218

IANNIS I

Panama

8 422 838

ISABELLA

Gruusia (varem)

8 522 042

JUANITA

Gruusia (varem)

8 707 240

MAINE

Guinea Conakry

7 385 174

MURTOSA

Togo

8 721 595

NEMANSKIY

8 421 937

NICOLAY CHUDOTVORETS

Venemaa

6 706 084

RED

Panama

8 522 169

ROSITA

Gruusia (varem)

7 347 407

SUNNY JANE

8 606 836

ULLA

Gruusia (varem)

7 306 570

WHITE ENTERPRISE

Saint Kitts ja Nevis (varem)

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

(2)  Laevade nimede ja lippudega seotud muudatused ja lisateave on esitatud NEAFCi veebisaidil: www.neafc.org

---

26.1.2009

| 26.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 22/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 22/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---