# Europeiska unionens L 29/2009

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 29 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången31 januari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 29

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången31 januari 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 91/2009 av den 26 januari 2009 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 92/2009 av den 30 januari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 36 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 93/2009 av den 30 januari 2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 februari 2009 | 38 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 94/2009 av den 30 januari 2009 om antagande av en tillfällig undantagsåtgärd till stöd för gris- och nötköttsmarknaden i form av ett bortskaffningsprogram i Irland | 41 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/5/EG av den 30 januari 2009 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG om minimivillkor för genomförandet av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (
  1
  ) | 45 |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | | Domstolen |
| | * | Ändringar i praktiska anvisningar för direkt talan och överklagande | 51 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 91/2009 av den 26 januari 2009 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 92/2009 av den 30 januari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

36

Kommissionens förordning (EG) nr 93/2009 av den 30 januari 2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 februari 2009

38

*

Kommissionens förordning (EG) nr 94/2009 av den 30 januari 2009 om antagande av en tillfällig undantagsåtgärd till stöd för gris- och nötköttsmarknaden i form av ett bortskaffningsprogram i Irland

41

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/5/EG av den 30 januari 2009 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG om minimivillkor för genomförandet av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (
  1
  )

1

45

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

Domstolen

*

Ändringar i praktiska anvisningar för direkt talan och överklagande

51

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/83/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 januari 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 när det gäller IMO:s system för rederi-identifieringsnummer (IMO Unique Company and Registered Owner Identification Number Scheme)
  [delgivet med nr K(2009) 148]

   (
  1
  ) | 53 |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2009/84/EG |
| | * | Beslut nr 1/2009 av gemensamma kommittén EG–Schweiz av den 14 januari 2009 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 | 55 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/83/EG

*

Kommissionens beslut av den 23 januari 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 när det gäller IMO:s system för rederi-identifieringsnummer (IMO Unique Company and Registered Owner Identification Number Scheme)
  [delgivet med nr K(2009) 148]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 148]

1

53

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2009/84/EG

*

Beslut nr 1/2009 av gemensamma kommittén EG–Schweiz av den 14 januari 2009 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

55

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 91/2009

av den 26 januari 2009

om införandet av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

med beaktande av kommissionens förslag och efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 26 september 2007 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) av European Industrial Fasteners Institute (EIFI, nedan kallad den klagande) som företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 procent, av den sammanlagda produktionen i gemenskapen av vissa fästdon av järn eller stål. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 september 2007 mottog kommissionen ett klagomål som ingetts i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) av European Industrial Fasteners Institute (EIFI, nedan kallad den klagande) som företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 procent, av den sammanlagda produktionen i gemenskapen av vissa fästdon av järn eller stål.

| (2) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av vissa fästdon av järn eller stål från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och om därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av vissa fästdon av järn eller stål från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och om därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 9 november 2007 inleddes förfarandet genom att ett tillkännagivande om inledande (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

Den 9 november 2007 inleddes förfarandet genom att ett tillkännagivande om inledande (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Beslut att inte införa provisoriska åtgärder

| (4) | Eftersom det var nödvändigt att ytterligare granska vissa aspekter i samband med undersökningen, beslutades det att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes avseende import av vissa fästdon av järn eller stål från Kina. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom det var nödvändigt att ytterligare granska vissa aspekter i samband med undersökningen, beslutades det att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes avseende import av vissa fästdon av järn eller stål från Kina.

| (5) | Den 4 augusti 2008 erhöll alla berörda parter ett informationsdokument där det angavs vilka preliminära resultat som undersökningen dittills hade gett (nedan kallat informationsdokumentet), och parterna uppmanades att kommentera dessa resultat. |
| --- | --- |

(5)

Den 4 augusti 2008 erhöll alla berörda parter ett informationsdokument där det angavs vilka preliminära resultat som undersökningen dittills hade gett (nedan kallat informationsdokumentet), och parterna uppmanades att kommentera dessa resultat.

| (6) | Därefter fortsatte undersökningen med avseende på bl.a. frågor som rörde gemenskapens intresse samt en utförlig analys av vilka produkter som skulle omfattas och i vilken mån olika produkter var jämförbara, eftersom flera berörda parter hade haft synpunkter på dessa aspekter. |
| --- | --- |

(6)

Därefter fortsatte undersökningen med avseende på bl.a. frågor som rörde gemenskapens intresse samt en utförlig analys av vilka produkter som skulle omfattas och i vilken mån olika produkter var jämförbara, eftersom flera berörda parter hade haft synpunkter på dessa aspekter.

3.   Parter som berörs av förfarandet

| (7) | De klagande tillverkarna i gemenskapen, övriga tillverkare i gemenskapen, de exporterande tillverkarna, importörerna, användarna, de intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Kinas regering underrättades officiellt om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

De klagande tillverkarna i gemenskapen, övriga tillverkare i gemenskapen, de exporterande tillverkarna, importörerna, användarna, de intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Kinas regering underrättades officiellt om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Ett antal berörda parter lämnade skriftliga synpunkter, särskilt om valet av jämförbart land, skillnader i typ och kvalitet mellan kinesiska fästdon och de fästdon som produceras och säljs av tillverkarna i gemenskapen, de klagandes representativitet samt frågor som rörde skada och gemenskapens intresse. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs dessutom tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(8)

Ett antal berörda parter lämnade skriftliga synpunkter, särskilt om valet av jämförbart land, skillnader i typ och kvalitet mellan kinesiska fästdon och de fästdon som produceras och säljs av tillverkarna i gemenskapen, de klagandes representativitet samt frågor som rörde skada och gemenskapens intresse. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs dessutom tillfälle till detta.

| (9) | Alla berörda parter (tillverkare i gemenskapen, importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare i Kina) som hade lämnat synpunkter om vilka produkter som skulle omfattas deltog den 18 september 2008 i ett gemensamt möte (nedan kallat det gemensamma mötet) som anordnades av den ansvariga tjänstemannen i enlighet med artikel 6.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Alla berörda parter (tillverkare i gemenskapen, importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare i Kina) som hade lämnat synpunkter om vilka produkter som skulle omfattas deltog den 18 september 2008 i ett gemensamt möte (nedan kallat det gemensamma mötet) som anordnades av den ansvariga tjänstemannen i enlighet med artikel 6.6 i grundförordningen.

| (10) | Eftersom antalet kända exporterande tillverkare i Kina liksom antalet kända tillverkare och importörer i gemenskapen var stort, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas vid fastställandet av dumpning och skada. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom antalet kända exporterande tillverkare i Kina liksom antalet kända tillverkare och importörer i gemenskapen var stort, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas vid fastställandet av dumpning och skada.

4.   Stickprov

4.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (11) | Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.

| (12) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades de exporterande tillverkarna att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin export och sin inhemska försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(12)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades de exporterande tillverkarna att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin export och sin inhemska försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.

| (13) | Sammanlagt 120 företag och företagsgrupper i Kina gav sig till känna och redovisade de begärda uppgifterna inom föreskriven tid. De redovisade uppgifterna tydde dock på att vissa av dessa företag och företagsgrupper inte själva producerade fästdon, och några av dem redovisade export till gemenskapen av fästdon producerade av närstående företag. De företag och företagsgrupper som hade producerat och exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden och som förklarade sig villiga att ingå i urvalet betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades vid urvalet för stickprovsundersökningen. Dessa företag utgjorde 110 av de 120 företag och företagsgrupper som gav sig till känna efter inledandet. |
| --- | --- |

(13)

Sammanlagt 120 företag och företagsgrupper i Kina gav sig till känna och redovisade de begärda uppgifterna inom föreskriven tid. De redovisade uppgifterna tydde dock på att vissa av dessa företag och företagsgrupper inte själva producerade fästdon, och några av dem redovisade export till gemenskapen av fästdon producerade av närstående företag. De företag och företagsgrupper som hade producerat och exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden och som förklarade sig villiga att ingå i urvalet betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades vid urvalet för stickprovsundersökningen. Dessa företag utgjorde 110 av de 120 företag och företagsgrupper som gav sig till känna efter inledandet.

| (14) | De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom tidsfristen betraktades som icke-samarbetsvilliga i samband med undersökningen. |
| --- | --- |

(14)

De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom tidsfristen betraktades som icke-samarbetsvilliga i samband med undersökningen.

| (15) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valdes de exportörer som svarade för den volymmässigt största exporten till gemenskapen, så att den representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande skulle bli så stor som möjligt. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valdes de exportörer som svarade för den volymmässigt största exporten till gemenskapen, så att den representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande skulle bli så stor som möjligt.

| (16) | Utifrån detta kriterium fastställdes ett urval bestående av nio exporterande tillverkare och företagsgrupper i Kina. De utvalda företagen svarade för 61 procent av de samarbetsvilliga företagens export och 39 procent av den totala exporten från Kina till gemenskapen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(16)

Utifrån detta kriterium fastställdes ett urval bestående av nio exporterande tillverkare och företagsgrupper i Kina. De utvalda företagen svarade för 61 procent av de samarbetsvilliga företagens export och 39 procent av den totala exporten från Kina till gemenskapen av den berörda produkten.

| (17) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och myndigheterna i Kina möjlighet att lämna synpunkter på urvalet för stickprovsundersökningen. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och myndigheterna i Kina möjlighet att lämna synpunkter på urvalet för stickprovsundersökningen.

| (18) | Ett antal tillverkare i Kina hävdade att de borde ha ingått i urvalet på grund av särskilda omständigheter i samband med deras företag, t.ex. att de tillverkade vissa produkttyper som de påstod att inget av företagen i urvalet tillverkade. Vilka typer av fästdon av järn eller stål som exportörerna tillverkade fanns dock inte med bland de kriterier som användes för att fastställa urvalet. Som anges i skäl 15 ovan valdes de exportörer som svarade för den volymmässigt största exporten till gemenskapen. Detta är förenligt med kraven i artikel 17.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Ett antal tillverkare i Kina hävdade att de borde ha ingått i urvalet på grund av särskilda omständigheter i samband med deras företag, t.ex. att de tillverkade vissa produkttyper som de påstod att inget av företagen i urvalet tillverkade. Vilka typer av fästdon av järn eller stål som exportörerna tillverkade fanns dock inte med bland de kriterier som användes för att fastställa urvalet. Som anges i skäl 15 ovan valdes de exportörer som svarade för den volymmässigt största exporten till gemenskapen. Detta är förenligt med kraven i artikel 17.1 i grundförordningen.

| (19) | Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(19)

Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen.

| (20) | Fem företag som inte ingick i urvalet besvarade också frågeformuläret och ansökte om individuell behandling enligt artiklarna 9.6 och 17.3 i grundförordningen. Ansökan bifölls i fyra av fallen. Det femte företaget tillverkade inte självt den berörda produkten, varför dess ansökan avslogs. |
| --- | --- |

(20)

Fem företag som inte ingick i urvalet besvarade också frågeformuläret och ansökte om individuell behandling enligt artiklarna 9.6 och 17.3 i grundförordningen. Ansökan bifölls i fyra av fallen. Det femte företaget tillverkade inte självt den berörda produkten, varför dess ansökan avslogs.

| (21) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter begärde en exportör att de företag som fick individuell behandling skulle räknas in i urvalet vid tillämpningen av artikel 9.5 i grundförordningen. En annan exportör ansåg att kommissionen borde ha utökat det ursprungliga urvalet i stället för att godkänna ansökningar om individuell behandling enligt artikel 17.3. I detta avseende bör det påpekas att urvalet fortfarande anses vara tillräckligt representativt. Även efter det att fyra av företagen i urvalet underlät att samarbeta, vilket beskrivs i skäl 62, motsvarade det återstående urvalet av företag 54 procent av de samarbetsvilliga företagens totala export av den berörda produkten till gemenskapen. Av objektivitets- och öppenhetsskäl anses det dessutom vara lämpligt att göra ett urval i början av förfarandet och sedan behålla detta urval under hela förfarandets gång, om det inte finns anledning att anse att urvalet inte längre är representativt. Av samma skäl bör urvalsförfarandet ses som individuellt och separat från beviljandet av individuell behandling enligt artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter begärde en exportör att de företag som fick individuell behandling skulle räknas in i urvalet vid tillämpningen av artikel 9.5 i grundförordningen. En annan exportör ansåg att kommissionen borde ha utökat det ursprungliga urvalet i stället för att godkänna ansökningar om individuell behandling enligt artikel 17.3. I detta avseende bör det påpekas att urvalet fortfarande anses vara tillräckligt representativt. Även efter det att fyra av företagen i urvalet underlät att samarbeta, vilket beskrivs i skäl 62, motsvarade det återstående urvalet av företag 54 procent av de samarbetsvilliga företagens totala export av den berörda produkten till gemenskapen. Av objektivitets- och öppenhetsskäl anses det dessutom vara lämpligt att göra ett urval i början av förfarandet och sedan behålla detta urval under hela förfarandets gång, om det inte finns anledning att anse att urvalet inte längre är representativt. Av samma skäl bör urvalsförfarandet ses som individuellt och separat från beviljandet av individuell behandling enligt artikel 17.3 i grundförordningen.

4.2   Stickprovsförfarande avseende gemenskapstillverkarna

| (22) | Eftersom antalet tillverkare i gemenskapen var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom antalet tillverkare i gemenskapen var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.

| (23) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades tillverkarna i gemenskapen att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades tillverkarna i gemenskapen att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkning och försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten.

| (24) | Sammanlagt 46 tillverkare i gemenskapen som hade tillverkat den berörda produkten i gemenskapen under undersökningsperioden och som inom tidsfristen förklarade sig villiga att ingå i urvalet betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades när urvalet gjordes. |
| --- | --- |

(24)

Sammanlagt 46 tillverkare i gemenskapen som hade tillverkat den berörda produkten i gemenskapen under undersökningsperioden och som inom tidsfristen förklarade sig villiga att ingå i urvalet betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades när urvalet gjordes.

| (25) | Dessa tillverkare i gemenskapen svarade för över 30 procent av den beräknade produktionen i gemenskapen år 2006. Dessa tillverkare anses utgöra ”gemenskapsindustrin” i den mening som avses i skäl 114. |
| --- | --- |

(25)

Dessa tillverkare i gemenskapen svarade för över 30 procent av den beräknade produktionen i gemenskapen år 2006. Dessa tillverkare anses utgöra ”gemenskapsindustrin” i den mening som avses i skäl 114.

| (26) | Några importörer i gemenskapen och några exporterande tillverkare ifrågasatte gemenskapsindustrins representativitet. Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande ingav vissa berörda parter förteckningar över tillverkare i gemenskapen som de hävdade inte hade tillfrågats om huruvida de stödde förfarandet. Därefter sändes ett frågeformulär till alla dessa tillverkare. Flera företag trädde också fram på eget initiativ utan att ha erhållit något frågeformulär. Inget av svaren från dessa tillverkare har dock sänkt den nivå på representativiteten som nämns i det föregående skälet. I själva verket stödde många av dessa företag klagomålet. |
| --- | --- |

(26)

Några importörer i gemenskapen och några exporterande tillverkare ifrågasatte gemenskapsindustrins representativitet. Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande ingav vissa berörda parter förteckningar över tillverkare i gemenskapen som de hävdade inte hade tillfrågats om huruvida de stödde förfarandet. Därefter sändes ett frågeformulär till alla dessa tillverkare. Flera företag trädde också fram på eget initiativ utan att ha erhållit något frågeformulär. Inget av svaren från dessa tillverkare har dock sänkt den nivå på representativiteten som nämns i det föregående skälet. I själva verket stödde många av dessa företag klagomålet.

| (27) | Bland de tillverkare i gemenskapen som utgör gemenskapsindustrin valdes, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, de med den största produktionsvolymen, så att den representativa produktionsvolym av likadan produkt som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande skulle bli så stor som möjligt. |
| --- | --- |

(27)

Bland de tillverkare i gemenskapen som utgör gemenskapsindustrin valdes, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, de med den största produktionsvolymen, så att den representativa produktionsvolym av likadan produkt som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande skulle bli så stor som möjligt.

| (28) | Utifrån detta kriterium fastställdes ett urval bestående av sju tillverkare. De utvalda företagen svarade för omkring 70 procent av gemenskapsindustrins produktion. Efter det att en av tillverkarna i urvalet betraktades som icke-samarbetsvillig sjönk andelen till omkring 65 procent. |
| --- | --- |

(28)

Utifrån detta kriterium fastställdes ett urval bestående av sju tillverkare. De utvalda företagen svarade för omkring 70 procent av gemenskapsindustrins produktion. Efter det att en av tillverkarna i urvalet betraktades som icke-samarbetsvillig sjönk andelen till omkring 65 procent.

| (29) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen möjlighet att lämna synpunkter på urvalet för stickprovsundersökningen. Det inkom inga synpunkter som motiverade någon ändring av urvalet. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen möjlighet att lämna synpunkter på urvalet för stickprovsundersökningen. Det inkom inga synpunkter som motiverade någon ändring av urvalet.

| (30) | Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(30)

Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen.

4.3   Stickprovsförfarande avseende gemenskapsimportörerna

| (31) | Eftersom antalet importörer i gemenskapen var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom antalet importörer i gemenskapen var stort föreslogs det, som redan nämnts, i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.

| (32) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades importörerna i gemenskapen att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin import och försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(32)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades importörerna i gemenskapen att ge sig till känna inom femton dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin import och försäljning samt namn på och verksamhetsuppgifter för alla närstående företag som sysslar med tillverkning eller försäljning av den berörda produkten.

| (33) | Sammanlagt 45 företag och företagsgrupper i gemenskapen gav sig till känna och redovisade de begärda uppgifterna inom föreskriven tid; dessa svarar för nära 29 procent av den totala volym som importeras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(33)

Sammanlagt 45 företag och företagsgrupper i gemenskapen gav sig till känna och redovisade de begärda uppgifterna inom föreskriven tid; dessa svarar för nära 29 procent av den totala volym som importeras till gemenskapen.

| (34) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valdes de importörer i gemenskapen som hade störst försäljningsvolym, så att den representativa volymen som rimligen kunde undersökas skulle bli så stor som möjligt. Därför valdes de sju importörer som hade den största försäljningsvolymen ut att ingå i urvalet. Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valdes de importörer i gemenskapen som hade störst försäljningsvolym, så att den representativa volymen som rimligen kunde undersökas skulle bli så stor som möjligt. Därför valdes de sju importörer som hade den största försäljningsvolymen ut att ingå i urvalet. Frågeformulär sändes till de företag som ingick i urvalet och alla besvarade det inom den fastställda tidsfristen.

5.   Marknadsekonomisk status och individuell behandling

| (35) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sändes ansökningsblanketter till de exporterande tillverkare i Kina som såvitt känt var berörda, till de kända intresseorganisationerna för exportörer och till de kinesiska myndigheterna. Ansökningar om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen inkom från 106 exporterande tillverkare. Alla dessa företag ansökte också om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Två andra företag ansökte enbart om individuell behandling. Alla de nio företagen i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och individuell behandling. |
| --- | --- |

(35)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sändes ansökningsblanketter till de exporterande tillverkare i Kina som såvitt känt var berörda, till de kända intresseorganisationerna för exportörer och till de kinesiska myndigheterna. Ansökningar om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen inkom från 106 exporterande tillverkare. Alla dessa företag ansökte också om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Två andra företag ansökte enbart om individuell behandling. Alla de nio företagen i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och individuell behandling.

6.   Frågeformulär och kontrollbesök

| (36) | Frågeformulär sändes till de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, till de fyra exporterande tillverkare i Kina som ansökt om och beviljats individuell behandling, till de tillverkare och importörer i gemenskapen som ingick i urvalen och till användare i gemenskapen. Svar inkom från alla de nio exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, från de fyra exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling, från en exportör i Kina som inte ingick i urvalet och som hade ansökt om individuell behandling men slutligen fick avslag på ansökan enligt vad som beskrivits i skäl 20, från sju tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet, från sju icke-närstående importörer som ingick i urvalet, från tre användare och från två tillverkare i det jämförbara landet (Indien). |
| --- | --- |

(36)

Frågeformulär sändes till de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, till de fyra exporterande tillverkare i Kina som ansökt om och beviljats individuell behandling, till de tillverkare och importörer i gemenskapen som ingick i urvalen och till användare i gemenskapen. Svar inkom från alla de nio exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, från de fyra exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling, från en exportör i Kina som inte ingick i urvalet och som hade ansökt om individuell behandling men slutligen fick avslag på ansökan enligt vad som beskrivits i skäl 20, från sju tillverkare i gemenskapen som ingick i urvalet, från sju icke-närstående importörer som ingick i urvalet, från tre användare och från två tillverkare i det jämförbara landet (Indien).

| (37) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för sitt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och gjorde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare






  — | A. Agrati SpA, Milano, (Italien) |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för sitt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och gjorde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare

—

A. Agrati SpA, Milano, (Italien)

| — | Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone och Reggio Emilia, (Italien) |
| --- | --- |

—

Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone och Reggio Emilia, (Italien)

| — | Fontana Luigi SpA and LOBO SpA, Milano, (Italien) |
| --- | --- |

—

Fontana Luigi SpA and LOBO SpA, Milano, (Italien)

| — | Finnveden Bulten AB, Göteborg, (Sverige) |
| --- | --- |

—

Finnveden Bulten AB, Göteborg, (Sverige)

| — | Srubex Fabryca Lancut S.A, Lancut, (Polen) |
| --- | --- |

—

Srubex Fabryca Lancut S.A, Lancut, (Polen)

| — | Growermetal SRL, Lecco, (Italien) |
| --- | --- |

—

Growermetal SRL, Lecco, (Italien)

| — | Invitea SpA, Milano, (Italien) |
| --- | --- |

—

Invitea SpA, Milano, (Italien)

| b) | Exporterande tillverkare och närstående företag i Kina






  — | Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd, Changshu |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare och närstående företag i Kina

—

Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd, Changshu

| — | Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd, Zhangjiagang, och |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd, Zhangjiagang, och

| — | Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo

| — | Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd, Ningbo

| — | Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd, Kunshan |
| --- | --- |

—

Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd, Kunshan

| — | Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd, Jiashan |
| --- | --- |

—

Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd, Jiashan

| — | Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd and Shanghai Prime Machinery Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- |

—

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd and Shanghai Prime Machinery Co., Ltd, Shanghai

| — | Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd och Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing |
| --- | --- |

—

Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd och Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing

| — | Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo

| — | CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang |
| --- | --- |

—

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang

| — | Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City |
| --- | --- |

—

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City

| — | Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai |
| --- | --- |

—

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

| — | Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, och Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, och Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji

| c) | Närstående företag i gemenskapen






  — | Celo S.A., Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- |

c)

Närstående företag i gemenskapen

—

Celo S.A., Barcelona, Spanien

| d) | Närstående företag i Taiwan






  — | Sunny Corp., Taipei |
| --- | --- | --- |

d)

Närstående företag i Taiwan

—

Sunny Corp., Taipei

| e) | Icke-närstående importörer i gemenskapen






  — | Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Tyskland |
| --- | --- | --- |

e)

Icke-närstående importörer i gemenskapen

—

Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Tyskland

| — | Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Spanien |
| --- | --- |

—

Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Spanien

| — | FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Italien |
| --- | --- |

—

FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Italien

| — | F. Reyher Nchfg. GmbH & CO KG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

F. Reyher Nchfg. GmbH & CO KG, Hamburg, Tyskland

| — | Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Storbritannien |
| --- | --- |

—

Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, Storbritannien

| — | VIPA SpA, Reggio Emilia, Italien |
| --- | --- |

—

VIPA SpA, Reggio Emilia, Italien

| (38) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, gjordes kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land (Indien):






  f) | Tillverkare i det jämförbara landet, Indien:






  — | Pooja Forge Ltd, Faridabad |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, gjordes kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land (Indien):

f)

Tillverkare i det jämförbara landet, Indien:

—

Pooja Forge Ltd, Faridabad

| — | Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi |
| --- | --- |

—

Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi

7.   Undersökningsperiod

| (39) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersöktes uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersöktes uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (40) | Den berörda produkten är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa järnvägsmateriel) och underläggsbrickor med ursprung i Kina (nedan kollektivt kallade fästdon eller den berörda produkten). |
| --- | --- |

(40)

Den berörda produkten är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa järnvägsmateriel) och underläggsbrickor med ursprung i Kina (nedan kollektivt kallade fästdon eller den berörda produkten).

| (41) | Den berörda produkten deklareras normalt under KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00. |
| --- | --- |

(41)

Den berörda produkten deklareras normalt under KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00.

| (42) | Fästdon används för att mekaniskt förbinda två eller flera delar inom byggnadsverksamhet, maskinindustri m.m. och används i ett stort antal olika industrisektorer samt av konsumenter. Mot bakgrund av de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna och slutanvändningsområdena anses alla fästdon utgöra en enda produkt i detta förfarande. Inom ramen för en viss nationell eller internationell standard ska alla fästdon uppfylla samma grundläggande fysiska och tekniska krav med avseende på bl.a. styrka, tolerans, ytbehandling och ytbeläggning. |
| --- | --- |

(42)

Fästdon används för att mekaniskt förbinda två eller flera delar inom byggnadsverksamhet, maskinindustri m.m. och används i ett stort antal olika industrisektorer samt av konsumenter. Mot bakgrund av de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna och slutanvändningsområdena anses alla fästdon utgöra en enda produkt i detta förfarande. Inom ramen för en viss nationell eller internationell standard ska alla fästdon uppfylla samma grundläggande fysiska och tekniska krav med avseende på bl.a. styrka, tolerans, ytbehandling och ytbeläggning.

| (43) | Under utredningen, särskilt vid det gemensamma mötet, hävdade ett antal importörer och exporterande tillverkare i Kina att visa typer av skruvar, underläggsbrickor eller bultar med lägre hållfasthetsgrad skulle uteslutas ur utredningens produktdefinition eftersom dessa inte tillverkas av gemenskapsindustrin och inte heller liknar typiska produkter från gemenskapsindustrin. I detta avseende konstaterades det vid utredningen att det finns en betydande produktion av samma eller liknande fästdonstyper i gemenskapsindustrin. För det andra krävs det inte heller enligt grundförordningen att de exporterade produkterna ska vara lika i alla avseenden för att betraktas som en enda produkt under utredningen. Följaktligen avvisades dessa invändningar. |
| --- | --- |

(43)

Under utredningen, särskilt vid det gemensamma mötet, hävdade ett antal importörer och exporterande tillverkare i Kina att visa typer av skruvar, underläggsbrickor eller bultar med lägre hållfasthetsgrad skulle uteslutas ur utredningens produktdefinition eftersom dessa inte tillverkas av gemenskapsindustrin och inte heller liknar typiska produkter från gemenskapsindustrin. I detta avseende konstaterades det vid utredningen att det finns en betydande produktion av samma eller liknande fästdonstyper i gemenskapsindustrin. För det andra krävs det inte heller enligt grundförordningen att de exporterade produkterna ska vara lika i alla avseenden för att betraktas som en enda produkt under utredningen. Följaktligen avvisades dessa invändningar.

| (44) | Framför allt en återförsäljare i gemenskapen hävdade att träskruvar borde uteslutas från undersökningen dels eftersom sådana skruvar enligt vad återförsäljaren påstod inte tillverkas i större kvantiteter av gemenskapsindustrin, dels eftersom de tillverkare i gemenskapen som har specialiserat sig på träskruvar inte stödde förfarandet. Undersökningen har dock visat att det finns en betydande produktion av träskruvar hos tillverkare i gemenskapen, inbegripet några av dem som stödde förfarandet. Dessutom erinras det om att den miniminivå på stödet som krävs enligt grundförordningen inte behöver föreligga för varje enskild produkttyp och att detta inte kan användas som underlag för fastställandet av undersökningens produktmässiga omfattning. Följaktligen avvisades dessa invändningar. |
| --- | --- |

(44)

Framför allt en återförsäljare i gemenskapen hävdade att träskruvar borde uteslutas från undersökningen dels eftersom sådana skruvar enligt vad återförsäljaren påstod inte tillverkas i större kvantiteter av gemenskapsindustrin, dels eftersom de tillverkare i gemenskapen som har specialiserat sig på träskruvar inte stödde förfarandet. Undersökningen har dock visat att det finns en betydande produktion av träskruvar hos tillverkare i gemenskapen, inbegripet några av dem som stödde förfarandet. Dessutom erinras det om att den miniminivå på stödet som krävs enligt grundförordningen inte behöver föreligga för varje enskild produkttyp och att detta inte kan användas som underlag för fastställandet av undersökningens produktmässiga omfattning. Följaktligen avvisades dessa invändningar.

| (45) | En annan återförsäljare i gemenskapen hävdade att fästdon avsedda för marknadssegmentet ”gördetsjälvare” borde uteslutas från undersökningen eftersom sådana fästdon enligt återförsäljaren inte är utbytbara mot de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin utan är en produkt i en separat ”gren av industrin”. Efter utlämnandet av uppgifter begärde och beviljades denna distributör att bli hörd ytterligare en gång, varvid distributören upprepade sin invändning om att fästdon för gördetsjälvare tydligt kan särskiljas från de andra produkterna och därför inte är av intresse för gemenskapsindustrin. För det första bör det påpekas att fästdon för gördetsjälvare inte i grunden skiljer sig från andra fästdon avsedda för mer professionellt bruk, eftersom fästdon som används för gördetsjälv-ändamål, professionella eller industriella ändamål i viss omfattning utgör överlappande kategorier. Samma distributör beskrev några av de typiska egenskaperna för de s.k. fästdonen för gördetsjälvare, t.ex. förpackning, hållfasthet, märkning och ytbehandling, och hävdade att fästdon för gördetsjälv-segmentet på marknaden därför gick att särskilja från fästdon avsedda att användas inom andra segment. Dessa egenskaper ansågs dock inte vara tillräckliga för att dra en tydlig skiljelinje mellan fästdon avsedda för gördetsjälv-marknaden och andra typer av fästdon. Under utredningen och framför allt vid det gemensamma mötet gav slutligen företrädare för gemenskapsindustrin också exempel på företag i gemenskapen som tillverkar skruvar och standardfästdon där de s.k. fästdonen för gördetsjälvare borde ingå. Det har också bekräftats att de återstående tillverkarna i gemenskapen har den tekniska kapaciteten för att tillverka dessa fästdon om marknadsvillkoren tillät det. Följaktligen avvisades denna återförsäljares invändning. |
| --- | --- |

(45)

En annan återförsäljare i gemenskapen hävdade att fästdon avsedda för marknadssegmentet ”gördetsjälvare” borde uteslutas från undersökningen eftersom sådana fästdon enligt återförsäljaren inte är utbytbara mot de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin utan är en produkt i en separat ”gren av industrin”. Efter utlämnandet av uppgifter begärde och beviljades denna distributör att bli hörd ytterligare en gång, varvid distributören upprepade sin invändning om att fästdon för gördetsjälvare tydligt kan särskiljas från de andra produkterna och därför inte är av intresse för gemenskapsindustrin. För det första bör det påpekas att fästdon för gördetsjälvare inte i grunden skiljer sig från andra fästdon avsedda för mer professionellt bruk, eftersom fästdon som används för gördetsjälv-ändamål, professionella eller industriella ändamål i viss omfattning utgör överlappande kategorier. Samma distributör beskrev några av de typiska egenskaperna för de s.k. fästdonen för gördetsjälvare, t.ex. förpackning, hållfasthet, märkning och ytbehandling, och hävdade att fästdon för gördetsjälv-segmentet på marknaden därför gick att särskilja från fästdon avsedda att användas inom andra segment. Dessa egenskaper ansågs dock inte vara tillräckliga för att dra en tydlig skiljelinje mellan fästdon avsedda för gördetsjälv-marknaden och andra typer av fästdon. Under utredningen och framför allt vid det gemensamma mötet gav slutligen företrädare för gemenskapsindustrin också exempel på företag i gemenskapen som tillverkar skruvar och standardfästdon där de s.k. fästdonen för gördetsjälvare borde ingå. Det har också bekräftats att de återstående tillverkarna i gemenskapen har den tekniska kapaciteten för att tillverka dessa fästdon om marknadsvillkoren tillät det. Följaktligen avvisades denna återförsäljares invändning.

| (46) | En gemenskapstillverkare av ankare importerade skruvspikar från Kina för att användas vid tillverkningen av dessa ankare och hävdade att det så vitt de visste inte fanns någon produktionskapacitet för skruvspikar i gemenskapen. De hävdade vidare att skruvspikar inte borde ingå i undersökningen eftersom de inte kan användas som vanliga skruvar. Undersökningen har dock visat att skruvspikar har samma grundläggande fysiska egenskaper som andra fästdon och att skruvspikar faktiskt tillverkas av gemenskapsindustrin. Dessa slutsatser har inte ifrågasatts av företaget i fråga. Därför saknades det skäl att utesluta dessa produkter från undersökningen. |
| --- | --- |

(46)

En gemenskapstillverkare av ankare importerade skruvspikar från Kina för att användas vid tillverkningen av dessa ankare och hävdade att det så vitt de visste inte fanns någon produktionskapacitet för skruvspikar i gemenskapen. De hävdade vidare att skruvspikar inte borde ingå i undersökningen eftersom de inte kan användas som vanliga skruvar. Undersökningen har dock visat att skruvspikar har samma grundläggande fysiska egenskaper som andra fästdon och att skruvspikar faktiskt tillverkas av gemenskapsindustrin. Dessa slutsatser har inte ifrågasatts av företaget i fråga. Därför saknades det skäl att utesluta dessa produkter från undersökningen.

| (47) | Två tillverkare i gemenskapen hävdade att fästdon utan huvud och ”honfästdon” borde ingå i utredningen eftersom deras fysiska egenskaper liknar egenskaperna hos berörd produkt och också skadas av import med ursprung i Kina. I detta avseende bör det påpekas att dessa produkter inte omfattades av det klagomål som anges i skäl 1 och att det därför inte finns några uppgifter om dessa produkter i utredningen. Därför är det inte möjligt att i detta skede godkänna dessa förändringar i utredningens produktdefinition. |
| --- | --- |

(47)

Två tillverkare i gemenskapen hävdade att fästdon utan huvud och ”honfästdon” borde ingå i utredningen eftersom deras fysiska egenskaper liknar egenskaperna hos berörd produkt och också skadas av import med ursprung i Kina. I detta avseende bör det påpekas att dessa produkter inte omfattades av det klagomål som anges i skäl 1 och att det därför inte finns några uppgifter om dessa produkter i utredningen. Därför är det inte möjligt att i detta skede godkänna dessa förändringar i utredningens produktdefinition.

2.   Likadan produkt

| (48) | Ett antal parter hävdade att de fästdon som tillverkas i Kina för export till gemenskapen inte är jämförbara med de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin, och att de sistnämnda används för andra ändamål än de fästdon som tillverkas i Kina, med vilka de således inte konkurrerar direkt. I synnerhet hävdade de att flertalet av de fästdon som tillverkas i Kina dels är standardprodukter (i huvudsak hållfasthetsklass 4.8 till 8.8) utan särskilda egenskaper i fråga om råvaror, hållfasthet, ytbeläggning eller certifierings- och säkerhetsaspekter, dels är avsedda för mindre avancerade ändamål (icke-professionellt bruk och allmän handel) snarare än högteknologiska ändamål, dels inte uppfyller de hårda krav som ställs av specifika slutanvändare som fordons-, kemi- och flygindustrin. Dessa krav framfördes i ett antal skriftliga inlagor och även under det gemensamma mötet. De framfördes också i en skriftlig inlaga från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(48)

Ett antal parter hävdade att de fästdon som tillverkas i Kina för export till gemenskapen inte är jämförbara med de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin, och att de sistnämnda används för andra ändamål än de fästdon som tillverkas i Kina, med vilka de således inte konkurrerar direkt. I synnerhet hävdade de att flertalet av de fästdon som tillverkas i Kina dels är standardprodukter (i huvudsak hållfasthetsklass 4.8 till 8.8) utan särskilda egenskaper i fråga om råvaror, hållfasthet, ytbeläggning eller certifierings- och säkerhetsaspekter, dels är avsedda för mindre avancerade ändamål (icke-professionellt bruk och allmän handel) snarare än högteknologiska ändamål, dels inte uppfyller de hårda krav som ställs av specifika slutanvändare som fordons-, kemi- och flygindustrin. Dessa krav framfördes i ett antal skriftliga inlagor och även under det gemensamma mötet. De framfördes också i en skriftlig inlaga från de kinesiska myndigheterna.

| (49) | Under det gemensamma mötet hävdade vissa importörer och deras intresseorganisationer att fästdon som tillverkas i Kina säljs till konsekvent lägre pris än fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin, varvid de hävdade att detta bevisade att de kinesiska och de gemenskapstillverkade fästdonen var avsedda för olika ändamål. Till stöd för sitt påstående noterade de också att gemenskapsindustrin hade kunnat öka sin försäljningsvolym och höja sitt genomsnittliga försäljningspris per enhet, trots att importen från Kina ökade väsentligt under samma period. |
| --- | --- |

(49)

Under det gemensamma mötet hävdade vissa importörer och deras intresseorganisationer att fästdon som tillverkas i Kina säljs till konsekvent lägre pris än fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin, varvid de hävdade att detta bevisade att de kinesiska och de gemenskapstillverkade fästdonen var avsedda för olika ändamål. Till stöd för sitt påstående noterade de också att gemenskapsindustrin hade kunnat öka sin försäljningsvolym och höja sitt genomsnittliga försäljningspris per enhet, trots att importen från Kina ökade väsentligt under samma period.

| (50) | I detta avseende bör det påpekas att vid det gemensamma mötet erkände alla parter att det görs en viktig åtskillnad inom fästdonsindustrin mellan standardfästdon och s.k. specialfästdon. Standardprodukter beskrivs i detalj i industristandarder som exempelvis standarder från Deutsches Institut für Normung (DIN) eller tyska standardiseringsinstitutet. Dessa standarder garanterar att produkter som tillverkas av olika leverantörer i olika länder i princip är utbytbara med varandra ur användarens synvinkel. Specialfästdon är däremot anpassade efter en viss användares konstruktion och/eller krav. Det är också allmänt erkänt att specialfästdon tenderar att användas för mer krävande ändamål, t.ex. inom fordonsindustri, kemisk industri och annan industri, och i genomsnitt är betydligt dyrare att tillverka och sälja än standardfästdon. |
| --- | --- |

(50)

I detta avseende bör det påpekas att vid det gemensamma mötet erkände alla parter att det görs en viktig åtskillnad inom fästdonsindustrin mellan standardfästdon och s.k. specialfästdon. Standardprodukter beskrivs i detalj i industristandarder som exempelvis standarder från Deutsches Institut für Normung (DIN) eller tyska standardiseringsinstitutet. Dessa standarder garanterar att produkter som tillverkas av olika leverantörer i olika länder i princip är utbytbara med varandra ur användarens synvinkel. Specialfästdon är däremot anpassade efter en viss användares konstruktion och/eller krav. Det är också allmänt erkänt att specialfästdon tenderar att användas för mer krävande ändamål, t.ex. inom fordonsindustri, kemisk industri och annan industri, och i genomsnitt är betydligt dyrare att tillverka och sälja än standardfästdon.

| (51) | Även om skillnaden mellan standard- och specialfästdon inte ursprungligen ingick i den produkttypsklassificering (produktkontrollnummer) som användes i undersökningen beslutades det efter det gemensamma mötet att denna åtskillnad skulle läggas till de produktegenskaper som beaktades vid beräkningen av dumpnings- och skademarginalerna. Eftersom den största delen av de undersökta företagens export av den berörda produkten bestod av standardprodukter görs jämförelsen i de flesta fall mellan standardprodukter som tillverkats i Kina, det jämförbara landet och gemenskapen. |
| --- | --- |

(51)

Även om skillnaden mellan standard- och specialfästdon inte ursprungligen ingick i den produkttypsklassificering (produktkontrollnummer) som användes i undersökningen beslutades det efter det gemensamma mötet att denna åtskillnad skulle läggas till de produktegenskaper som beaktades vid beräkningen av dumpnings- och skademarginalerna. Eftersom den största delen av de undersökta företagens export av den berörda produkten bestod av standardprodukter görs jämförelsen i de flesta fall mellan standardprodukter som tillverkats i Kina, det jämförbara landet och gemenskapen.

| (52) | Till den inlaga från de kinesiska myndigheterna som nämns i skäl 48 bifogades en analys med påstådda skillnader i kvalitet mellan fästdon av en viss standard (DIN 933 används som exempel) som tillverkats i gemenskapen och i Kina. I analysen beaktades variationer i geometri, hårdhet och kemisk sammansättning. Det hävdades att även om båda de testade produkterna följde DIN-standarden var fästdon tillverkade i gemenskapen mer enhetliga, dvs. uppvisade mindre variationer med avseende på samtliga analyserade parametrar än de fästdon som tillverkats i Kina. Därför drog de kinesiska myndigheterna slutsatsen att den produkt som tillverkades i gemenskapen var av högre kvalitet och därför inte var jämförbar med den kinesiska produkten. I detta avseende bör det påpekas att syftet med DIN och andra allmänt vedertagna standarder är att se till att produkter uppfyller vissa grundläggande användarkrav. Eventuella återstående variationer måste ligga inom gränser som inte väsentligt påverkar fästdonets kvalitet och funktion. Ett fästdon som marknadsförs som en DIN 933-bult måste därför i allt väsentligt vara jämförbar med ett annat fästdon som marknadsför enligt samma standard. Eventuella uppfattade kvalitetsskillnader som kan kvarstå ur användarens synvinkel kan hanteras genom en justering för olikheter i fysiska egenskaper (se skäl 103) men detta innebär inte att de båda produkterna inte är jämförbara. |
| --- | --- |

(52)

Till den inlaga från de kinesiska myndigheterna som nämns i skäl 48 bifogades en analys med påstådda skillnader i kvalitet mellan fästdon av en viss standard (DIN 933 används som exempel) som tillverkats i gemenskapen och i Kina. I analysen beaktades variationer i geometri, hårdhet och kemisk sammansättning. Det hävdades att även om båda de testade produkterna följde DIN-standarden var fästdon tillverkade i gemenskapen mer enhetliga, dvs. uppvisade mindre variationer med avseende på samtliga analyserade parametrar än de fästdon som tillverkats i Kina. Därför drog de kinesiska myndigheterna slutsatsen att den produkt som tillverkades i gemenskapen var av högre kvalitet och därför inte var jämförbar med den kinesiska produkten. I detta avseende bör det påpekas att syftet med DIN och andra allmänt vedertagna standarder är att se till att produkter uppfyller vissa grundläggande användarkrav. Eventuella återstående variationer måste ligga inom gränser som inte väsentligt påverkar fästdonets kvalitet och funktion. Ett fästdon som marknadsförs som en DIN 933-bult måste därför i allt väsentligt vara jämförbar med ett annat fästdon som marknadsför enligt samma standard. Eventuella uppfattade kvalitetsskillnader som kan kvarstå ur användarens synvinkel kan hanteras genom en justering för olikheter i fysiska egenskaper (se skäl 103) men detta innebär inte att de båda produkterna inte är jämförbara.

| (53) | I samma inlaga hävdades det också att de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin har en fördel av överlägsen ytbeläggningsteknik som tillverkare i Kina inte har tillgång till och de produkterna därför inte kan anses vara likadana. Hänsyn har emellertid tagits till skillnaderna i ytbeläggning genom de produktkontrollnummer som använts i utredningen och de innebär inte att de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin och de som tillverkas i Kina inte är likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. I den artikeln krävs i själva verket endast att en likadan produkt har egenskaper som nära påminner om den berörda produktens egenskaper. Denna invändning avvisades därför. |
| --- | --- |

(53)

I samma inlaga hävdades det också att de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin har en fördel av överlägsen ytbeläggningsteknik som tillverkare i Kina inte har tillgång till och de produkterna därför inte kan anses vara likadana. Hänsyn har emellertid tagits till skillnaderna i ytbeläggning genom de produktkontrollnummer som använts i utredningen och de innebär inte att de fästdon som tillverkas av gemenskapsindustrin och de som tillverkas i Kina inte är likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. I den artikeln krävs i själva verket endast att en likadan produkt har egenskaper som nära påminner om den berörda produktens egenskaper. Denna invändning avvisades därför.

| (54) | När det sammanfattningsvis gäller de påstådda skillnaderna i fysiska och tekniska egenskaper visade utredningen att det visserligen förekom en rad olika produkttyper på marknaden, men att en stor del av de typer som tillverkades i Kina för export till gemenskapen och de som tillverkades av gemenskapsindustrin i allmänhet marknadsfördes inom ramen för liknande standarder. Dessutom gjordes prisjämförelserna i utredningen så gott som enbart mellan fästdon av standardtyp. I detta sammanhang erinras det om att fästdon som tillverkas och klassificeras under samma standarder i princip måste uppfylla alla kraven i fråga om mekaniska egenskaper hos den använda råvaran, form, toleranser osv. Kommissionen är medveten om att inte alla typer av fästdon kan användas för alla ändamål, framför allt i fråga om specialfästdon och högteknologiska ändamål, men konstaterade trots detta att inom ramen för en viss standard är alla typer av fästdon att betrakta som utbytbara för de flesta andra användningsområden. Trots de lägre priser som observerats i Kina bekräftade dessutom Eurofer (en europeisk intresseorganisation för järn- och stålindustrin) att det inte finns någon större kvalitetsskillnad mellan stål av en viss standardiserad kvalitetsklass som produceras i Kina respektive i gemenskapen. Därför drar kommissionen slutsatsen att skillnader i råvarukvalitet inte påverkar jämförbarheten mellan fästdon som exporteras från Kina och fästdon som tillverkas och säljs i gemenskapen. |
| --- | --- |

(54)

När det sammanfattningsvis gäller de påstådda skillnaderna i fysiska och tekniska egenskaper visade utredningen att det visserligen förekom en rad olika produkttyper på marknaden, men att en stor del av de typer som tillverkades i Kina för export till gemenskapen och de som tillverkades av gemenskapsindustrin i allmänhet marknadsfördes inom ramen för liknande standarder. Dessutom gjordes prisjämförelserna i utredningen så gott som enbart mellan fästdon av standardtyp. I detta sammanhang erinras det om att fästdon som tillverkas och klassificeras under samma standarder i princip måste uppfylla alla kraven i fråga om mekaniska egenskaper hos den använda råvaran, form, toleranser osv. Kommissionen är medveten om att inte alla typer av fästdon kan användas för alla ändamål, framför allt i fråga om specialfästdon och högteknologiska ändamål, men konstaterade trots detta att inom ramen för en viss standard är alla typer av fästdon att betrakta som utbytbara för de flesta andra användningsområden. Trots de lägre priser som observerats i Kina bekräftade dessutom Eurofer (en europeisk intresseorganisation för järn- och stålindustrin) att det inte finns någon större kvalitetsskillnad mellan stål av en viss standardiserad kvalitetsklass som produceras i Kina respektive i gemenskapen. Därför drar kommissionen slutsatsen att skillnader i råvarukvalitet inte påverkar jämförbarheten mellan fästdon som exporteras från Kina och fästdon som tillverkas och säljs i gemenskapen.

| (55) | När det gäller skillnaderna i prisnivå anser kommissionen att prisskillnader mellan produkter inte i sig motiverar slutsatsen att en viss produkttyp bör betraktas som en annan produkt. Eftersom det har konstaterats att alla typer av fästdon inom en viss standard har likartade grundläggande egenskaper och slutanvändningsområden, avvisades den ovan beskrivna invändningen. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller skillnaderna i prisnivå anser kommissionen att prisskillnader mellan produkter inte i sig motiverar slutsatsen att en viss produkttyp bör betraktas som en annan produkt. Eftersom det har konstaterats att alla typer av fästdon inom en viss standard har likartade grundläggande egenskaper och slutanvändningsområden, avvisades den ovan beskrivna invändningen.

| (56) | Flera importörer och exporterande tillverkare hävdade vidare att de fästdon som tillverkas i det jämförbara landet (Indien) huvudsakligen är produkttyper med högt värde som är avsedda för fordonsindustrin och liknande ändamål och därför inte är likadana som de fästdon som tillverkarna i Kina exporterar till gemenskapen. Undersökningen har dock visat att både special- och standardprodukter tillverkas och säljs i Indien. Som förklaras ovan har sådana produkter befunnits ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporteras från Kina. |
| --- | --- |

(56)

Flera importörer och exporterande tillverkare hävdade vidare att de fästdon som tillverkas i det jämförbara landet (Indien) huvudsakligen är produkttyper med högt värde som är avsedda för fordonsindustrin och liknande ändamål och därför inte är likadana som de fästdon som tillverkarna i Kina exporterar till gemenskapen. Undersökningen har dock visat att både special- och standardprodukter tillverkas och säljs i Indien. Som förklaras ovan har sådana produkter befunnits ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporteras från Kina.

| (57) | Det dras därför slutsatsen att de fästdon som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin inom gemenskapen, de fästdon som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och de som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indien (som fungerade som jämförbart land) och de fästdon som tillverkas i Kina och säljs till gemenskapen är likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Det dras därför slutsatsen att de fästdon som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin inom gemenskapen, de fästdon som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och de som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indien (som fungerade som jämförbart land) och de fästdon som tillverkas i Kina och säljs till gemenskapen är likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (58) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (59) | Dessa kriterier är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden och utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(59)

Dessa kriterier är i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden och utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

1.1   Företagen i urvalet

| (60) | Som nämns i skäl 35 ansökte 106 exporterande tillverkare, däribland alla de nio företagen i urvalet, om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(60)

Som nämns i skäl 35 ansökte 106 exporterande tillverkare, däribland alla de nio företagen i urvalet, om marknadsekonomisk status.

| (61) | Kommissionen kontrollerade på plats hos de nio företag och företagsgrupper som ingick i urvalet alla uppgifter som dessa lämnat i sina ansökningar om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen kontrollerade på plats hos de nio företag och företagsgrupper som ingick i urvalet alla uppgifter som dessa lämnat i sina ansökningar om marknadsekonomisk status.

| (62) | Av de nio företag och företagsgrupper som blev föremål för inspektioner avseende marknadsekonomisk status ansågs fyra ha lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter. Dessa fyra företag och företagsgrupper underrättades om detta och bereddes möjlighet att lämna kommentarer i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som hindrade att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på dessa företag. I och med att den artikeln tillämpades på dessa fyra företag gjordes inget fastställande i fråga om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(62)

Av de nio företag och företagsgrupper som blev föremål för inspektioner avseende marknadsekonomisk status ansågs fyra ha lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter. Dessa fyra företag och företagsgrupper underrättades om detta och bereddes möjlighet att lämna kommentarer i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som hindrade att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på dessa företag. I och med att den artikeln tillämpades på dessa fyra företag gjordes inget fastställande i fråga om marknadsekonomisk status.

| (63) | De fem återstående företagen och företagsgrupperna i urvalet fick samtliga avslag på ansökan om marknadsekonomisk status med motiveringen att kostnaden för den främsta insatsvaran, valstråd av stål, inte i stort sett återspeglade marknadsvärden, något som krävs enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Det konstaterades att priserna på valstråd av stål, eller i vissa fall dragen ståltråd, var avsevärt lägre på den kinesiska marknaden än på andra marknader, bl.a. i Europa, Indien, Nordamerika och Japan (3). Med tanke på att Kina måste importera huvuddelen av sin järnmalm till internationella marknadspriser är det tydligt att landet inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara dessa abnormt låga priser på valstråd på den inhemska kinesiska marknaden. Samtidigt tyder olika studier (4), liksom även årsredovisningar från vissa stora valstrådsproducenter (5) (som förser fästdonstillverkare med dessas råvara, även om detta oftast sker via handlare), på att det förekommer ett betydande statligt inflytande i denna bransch. Ett exempel är att de reviderade ekonomiska redovisningarna för båda de tillverkare som avses ovan visar att dessa erhöll betydande statliga subventioner under 2006 och 2007. Dessutom betalade ett av företagen, tack vare olika skatteeftergifter och bidrag, bara omkring 4,5 procent i skatt på sin vinst om 2,8 miljarder yuan år 2007, i stället för den normala bolagsskattesatsen på 33 procent. I en av de ovannämnda rapporterna, Money for Metal, görs en sammanfattning i fråga om typer och belopp för de statliga subventioner som de större kinesiska stålproducenterna erhållit under det senaste decenniet. I samma rapport identifieras subventioner om över 393 miljarder yuan som beviljats kinesiska stålproducenter; den slutsats som dras i rapporten är att detta har lett till att Kinas stålkapacitet och stålproduktion har ökat på konstlad väg, på bekostnad av de internationella konkurrenterna. |
| --- | --- |

(63)

De fem återstående företagen och företagsgrupperna i urvalet fick samtliga avslag på ansökan om marknadsekonomisk status med motiveringen att kostnaden för den främsta insatsvaran, valstråd av stål, inte i stort sett återspeglade marknadsvärden, något som krävs enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Det konstaterades att priserna på valstråd av stål, eller i vissa fall dragen ståltråd, var avsevärt lägre på den kinesiska marknaden än på andra marknader, bl.a. i Europa, Indien, Nordamerika och Japan (3). Med tanke på att Kina måste importera huvuddelen av sin järnmalm till internationella marknadspriser är det tydligt att landet inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara dessa abnormt låga priser på valstråd på den inhemska kinesiska marknaden. Samtidigt tyder olika studier (4), liksom även årsredovisningar från vissa stora valstrådsproducenter (5) (som förser fästdonstillverkare med dessas råvara, även om detta oftast sker via handlare), på att det förekommer ett betydande statligt inflytande i denna bransch. Ett exempel är att de reviderade ekonomiska redovisningarna för båda de tillverkare som avses ovan visar att dessa erhöll betydande statliga subventioner under 2006 och 2007. Dessutom betalade ett av företagen, tack vare olika skatteeftergifter och bidrag, bara omkring 4,5 procent i skatt på sin vinst om 2,8 miljarder yuan år 2007, i stället för den normala bolagsskattesatsen på 33 procent. I en av de ovannämnda rapporterna, Money for Metal, görs en sammanfattning i fråga om typer och belopp för de statliga subventioner som de större kinesiska stålproducenterna erhållit under det senaste decenniet. I samma rapport identifieras subventioner om över 393 miljarder yuan som beviljats kinesiska stålproducenter; den slutsats som dras i rapporten är att detta har lett till att Kinas stålkapacitet och stålproduktion har ökat på konstlad väg, på bekostnad av de internationella konkurrenterna.

| (64) | De berörda parterna gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. |
| --- | --- |

(64)

De berörda parterna gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser.

| (65) | Flera exporterande tillverkare hävdade att beslutet att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen förvägra samtliga företag i urvalet marknadsekonomisk status med hänvisning till snedvridning av råvarukostnader innebar en felaktig tolkning av denna artikel, som de hävdade borde tolkas som tillämplig enbart på enskilda företag och inte på branschen som helhet. Dessutom hävdade vissa företag att de ”marknadsvärden” som det hänvisas till i artikeln borde tolkas som marknadsvärdena i Kina snarare än de internationella marknadsvärdena. |
| --- | --- |

(65)

Flera exporterande tillverkare hävdade att beslutet att i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen förvägra samtliga företag i urvalet marknadsekonomisk status med hänvisning till snedvridning av råvarukostnader innebar en felaktig tolkning av denna artikel, som de hävdade borde tolkas som tillämplig enbart på enskilda företag och inte på branschen som helhet. Dessutom hävdade vissa företag att de ”marknadsvärden” som det hänvisas till i artikeln borde tolkas som marknadsvärdena i Kina snarare än de internationella marknadsvärdena.

| (66) | Som svar på dessa invändningar noteras det att artikel 2.7 c i grundförordningen bl.a. föreskriver att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett ska återspegla marknadsvärden. Den huvudsakliga insatsvaran för fästdon – valstråd – svarar för omkring 50 procent av tillverkningskostnaden. Uppgifter som inhämtats och kontrollerats inom ramen för undersökningen och från oberoende marknadskällor, bl.a. Steel Bulletin Board, visar att valstrådspriset på den inhemska kinesiska marknaden obestridligen ligger avsevärt lägre än priserna på andra marknader. Med tanke på att Kina inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel när det gäller järnmalm, som landet importerar till internationella marknadspriser, anses det inte finnas något berättigande för de abnormt låga priserna på valstråd, vilka inte i stort sett återspeglar marknadsvärdena. Denna slutsats är tillämplig i samma mån på branschen som helhet och på vart och ett av de undersökta företagen i urvalet. Därför anses kriterium 1 i artikel 2.7 c inte vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(66)

Som svar på dessa invändningar noteras det att artikel 2.7 c i grundförordningen bl.a. föreskriver att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett ska återspegla marknadsvärden. Den huvudsakliga insatsvaran för fästdon – valstråd – svarar för omkring 50 procent av tillverkningskostnaden. Uppgifter som inhämtats och kontrollerats inom ramen för undersökningen och från oberoende marknadskällor, bl.a. Steel Bulletin Board, visar att valstrådspriset på den inhemska kinesiska marknaden obestridligen ligger avsevärt lägre än priserna på andra marknader. Med tanke på att Kina inte åtnjuter någon naturlig komparativ fördel när det gäller järnmalm, som landet importerar till internationella marknadspriser, anses det inte finnas något berättigande för de abnormt låga priserna på valstråd, vilka inte i stort sett återspeglar marknadsvärdena. Denna slutsats är tillämplig i samma mån på branschen som helhet och på vart och ett av de undersökta företagen i urvalet. Därför anses kriterium 1 i artikel 2.7 c inte vara uppfyllt.

| (67) | När det gäller tolkningen av begreppet ”marknadsvärde” måste ”marknadsvärde” tolkas som ett ej snedvridet marknadspris. I detta hänseende finns det, som nämns ovan, ett flertal källor och studier som tyder på att det förekommer statligt inflytande över den kinesiska stålbranschen. Som också nämns ovan erhöll dessutom vissa av de största kinesiska valstrådsproducenterna olika slags subventioner under 2006 och 2007, något som framgår av deras reviderade ekonomiska redovisningar. Man bör också hålla i minnet att det åligger de exporterande tillverkarna att visa att de är verksamma under marknadsmässiga förhållanden och att kostnaderna för deras viktigaste insatsvaror i stort sett återspeglar marknadsvärden. Detta har de berörda företagen inte kunnat visa i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller tolkningen av begreppet ”marknadsvärde” måste ”marknadsvärde” tolkas som ett ej snedvridet marknadspris. I detta hänseende finns det, som nämns ovan, ett flertal källor och studier som tyder på att det förekommer statligt inflytande över den kinesiska stålbranschen. Som också nämns ovan erhöll dessutom vissa av de största kinesiska valstrådsproducenterna olika slags subventioner under 2006 och 2007, något som framgår av deras reviderade ekonomiska redovisningar. Man bör också hålla i minnet att det åligger de exporterande tillverkarna att visa att de är verksamma under marknadsmässiga förhållanden och att kostnaderna för deras viktigaste insatsvaror i stort sett återspeglar marknadsvärden. Detta har de berörda företagen inte kunnat visa i det aktuella fallet.

| (68) | Vissa exporterande tillverkare har också hävdat att en eventuell skillnad mellan råvarupriserna på den inhemska kinesiska marknaden och på andra internationella marknader skulle kunna förklaras med kvalitetsskillnader. Det står dock klart att även om det fanns vissa kvalitetsskillnader skulle dessa inte kunna förklara den enorma prisskillnad som konstaterats för stål i liknande kvalitetsklasser som används av de exporterande tillverkarna i Kina respektive av tillverkarna i gemenskapen och Indien. Dessutom är skillnaden mellan priserna på valstråd – av samma typ – i Kina och på andra marknader ytterst betydande, enligt vad som framgår av publicerade källor; enligt uppgifter som publicerats av Steel Bulletin Board låg de inhemska valstrådspriserna i Kina under undersökningsperioden i intervallet 300–350 euro per ton samtidigt som priserna för samma kvalitet i Nordamerika, Europa och Japan låg i intervallet 400–500 euro per ton. Uppgifter som i samband med undersökningen inhämtats och kontrollerats hos de exporterande tillverkarna och gemenskapstillverkarna i urvalen ligger i linje med de ovannämnda publicerade uppgifterna. Därför vidhålls det att eventuella kvalitetsskillnader inte skulle kunna förklara den enorma skillnaden i råvarupriser mellan den inhemska kinesiska marknaden och andra internationella marknader. |
| --- | --- |

(68)

Vissa exporterande tillverkare har också hävdat att en eventuell skillnad mellan råvarupriserna på den inhemska kinesiska marknaden och på andra internationella marknader skulle kunna förklaras med kvalitetsskillnader. Det står dock klart att även om det fanns vissa kvalitetsskillnader skulle dessa inte kunna förklara den enorma prisskillnad som konstaterats för stål i liknande kvalitetsklasser som används av de exporterande tillverkarna i Kina respektive av tillverkarna i gemenskapen och Indien. Dessutom är skillnaden mellan priserna på valstråd – av samma typ – i Kina och på andra marknader ytterst betydande, enligt vad som framgår av publicerade källor; enligt uppgifter som publicerats av Steel Bulletin Board låg de inhemska valstrådspriserna i Kina under undersökningsperioden i intervallet 300–350 euro per ton samtidigt som priserna för samma kvalitet i Nordamerika, Europa och Japan låg i intervallet 400–500 euro per ton. Uppgifter som i samband med undersökningen inhämtats och kontrollerats hos de exporterande tillverkarna och gemenskapstillverkarna i urvalen ligger i linje med de ovannämnda publicerade uppgifterna. Därför vidhålls det att eventuella kvalitetsskillnader inte skulle kunna förklara den enorma skillnaden i råvarupriser mellan den inhemska kinesiska marknaden och andra internationella marknader.

| (69) | Vissa exporterande tillverkare hävdade också att eventuella snedvridningar i råvarupriser borde hanteras genom att normalvärdet i dumpningsberäkningarna justerades snarare än genom att de berörda företagen förvägrades marknadsekonomisk status. I det aktuella fallet är det dock, mot bakgrund av att valstråd svarar för en så stor del av totalkostnaden, tydligt att kravet enligt artikel 2.7 c på att ”kostnader[na] för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden” inte är uppfyllt. Om man gjorde justeringar i dumpningsberäkningarna för att beakta den snedvridna insatsvarukostnaden skulle därför artikel 2.7 c bli väsentligen meningslös. |
| --- | --- |

(69)

Vissa exporterande tillverkare hävdade också att eventuella snedvridningar i råvarupriser borde hanteras genom att normalvärdet i dumpningsberäkningarna justerades snarare än genom att de berörda företagen förvägrades marknadsekonomisk status. I det aktuella fallet är det dock, mot bakgrund av att valstråd svarar för en så stor del av totalkostnaden, tydligt att kravet enligt artikel 2.7 c på att ”kostnader[na] för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden” inte är uppfyllt. Om man gjorde justeringar i dumpningsberäkningarna för att beakta den snedvridna insatsvarukostnaden skulle därför artikel 2.7 c bli väsentligen meningslös.

| (70) | En exporterande tillverkargrupp bestred slutsatsen att dess ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås även med hänvisning till att den kinesiska staten (med ett aktieinnehav på 47,18 procent) hade befunnits ha möjlighet att antingen i väsentlig omfattning påverka eller blockera alla beslut rörande företaget; tillverkargruppen lade fram bevisning till stöd för sin invändning. I synnerhet hävdade gruppen att beslut om priser, kostnader och insatsvaror fattades av verkställande direktören och de vice verkställande direktörerna, vilka utsågs av styrelsen och inte av aktieägarna. Gruppen hävdade att det därför var irrelevant att vissa beslut fattades av årsmötet med två tredjedelars majoritet eftersom inget av dessa beslut rörde affärsförhållanden som priser, kostnader och insatsvaror. |
| --- | --- |

(70)

En exporterande tillverkargrupp bestred slutsatsen att dess ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås även med hänvisning till att den kinesiska staten (med ett aktieinnehav på 47,18 procent) hade befunnits ha möjlighet att antingen i väsentlig omfattning påverka eller blockera alla beslut rörande företaget; tillverkargruppen lade fram bevisning till stöd för sin invändning. I synnerhet hävdade gruppen att beslut om priser, kostnader och insatsvaror fattades av verkställande direktören och de vice verkställande direktörerna, vilka utsågs av styrelsen och inte av aktieägarna. Gruppen hävdade att det därför var irrelevant att vissa beslut fattades av årsmötet med två tredjedelars majoritet eftersom inget av dessa beslut rörde affärsförhållanden som priser, kostnader och insatsvaror.

| (71) | Styrelseledamöternas oberoende gentemot staten anses kunna ifrågasättas mot bakgrund av att styrelsen, som utsetts av den kontrollerande aktieägaren, förblev oförändrad under privatiseringen. Det är också värt att notera att styrelsens sammansättning inte återspeglade aktieinnehaven i gruppen efter privatiseringen. Det kan därför inte uteslutas att affärsbeslut indirekt påverkades av staten; företaget kunde inte heller lägga fram någon bevisning som tydde på motsatsen. |
| --- | --- |

(71)

Styrelseledamöternas oberoende gentemot staten anses kunna ifrågasättas mot bakgrund av att styrelsen, som utsetts av den kontrollerande aktieägaren, förblev oförändrad under privatiseringen. Det är också värt att notera att styrelsens sammansättning inte återspeglade aktieinnehaven i gruppen efter privatiseringen. Det kan därför inte uteslutas att affärsbeslut indirekt påverkades av staten; företaget kunde inte heller lägga fram någon bevisning som tydde på motsatsen.

| (72) | Det ursprungliga konstaterandet att gruppen i fråga bör förvägras marknadsekonomisk status även av detta skäl kvarstår därför. |
| --- | --- |

(72)

Det ursprungliga konstaterandet att gruppen i fråga bör förvägras marknadsekonomisk status även av detta skäl kvarstår därför.

| (73) | En annan exporterande tillverkare som förvägrades marknadsekonomisk status bestred kommissionens slutsatser om dess redovisningsnormer och om snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet; tillverkaren lade fram argument till stöd för att dessa konstateranden inte borde utgöra underlag för ett beslut att förvägra tillverkaren marknadsekonomisk status. Dessa konstateranden har analyserats noga. När det gäller redovisningsnormerna är det fortfarande ostridigt att företaget inte följde internationella och kinesiska redovisningsnormer i fråga om avskrivningen av en anläggningstillgång. När det gäller snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet med koppling till privatiseringen av företaget före undersökningsperioden, lade företaget inte fram någon ny bevisning som gav kommissionen anledning att ändra sina slutsatser om privatiseringsprocessen. |
| --- | --- |

(73)

En annan exporterande tillverkare som förvägrades marknadsekonomisk status bestred kommissionens slutsatser om dess redovisningsnormer och om snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet; tillverkaren lade fram argument till stöd för att dessa konstateranden inte borde utgöra underlag för ett beslut att förvägra tillverkaren marknadsekonomisk status. Dessa konstateranden har analyserats noga. När det gäller redovisningsnormerna är det fortfarande ostridigt att företaget inte följde internationella och kinesiska redovisningsnormer i fråga om avskrivningen av en anläggningstillgång. När det gäller snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet med koppling till privatiseringen av företaget före undersökningsperioden, lade företaget inte fram någon ny bevisning som gav kommissionen anledning att ändra sina slutsatser om privatiseringsprocessen.

| (74) | Det ursprungliga konstaterandet att företaget i fråga bör förvägras marknadsekonomisk status även av dessa båda skäl kvarstår därför. |
| --- | --- |

(74)

Det ursprungliga konstaterandet att företaget i fråga bör förvägras marknadsekonomisk status även av dessa båda skäl kvarstår därför.

| (75) | En tredje exporterande tillverkare hävdade att den omständigheten att majoriteten av dess kapital kontrollerades via en fackförening inte innebar att det första kriteriet på marknadsekonomisk status inte skulle vara uppfyllt. Företaget kunde dock inte visa hur aktieägarna fritt kunde utöva kontroll över företaget på grundval av sitt respektive aktieinnehav, som är fallet i en marknadsekonomi. Därför kan statligt inflytande inte uteslutas. Samma företag bestred konstaterandet att det hade erhållit ekonomiskt stöd från staten på särskilt gynnsamma villkor i och med att räntan på dess skulder till staten låg nära den gällande marknadsräntan. Utöver att den överenskomna räntan låg under marknadsnivån hade företaget emellertid dessutom inte betalat ränta på sina skulder till staten enligt de överenskomna tidsplanerna. Företaget hävdade också att enbart kinesiska redovisningsnormer borde användas som kriterium vid beslut om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(75)

En tredje exporterande tillverkare hävdade att den omständigheten att majoriteten av dess kapital kontrollerades via en fackförening inte innebar att det första kriteriet på marknadsekonomisk status inte skulle vara uppfyllt. Företaget kunde dock inte visa hur aktieägarna fritt kunde utöva kontroll över företaget på grundval av sitt respektive aktieinnehav, som är fallet i en marknadsekonomi. Därför kan statligt inflytande inte uteslutas. Samma företag bestred konstaterandet att det hade erhållit ekonomiskt stöd från staten på särskilt gynnsamma villkor i och med att räntan på dess skulder till staten låg nära den gällande marknadsräntan. Utöver att den överenskomna räntan låg under marknadsnivån hade företaget emellertid dessutom inte betalat ränta på sina skulder till staten enligt de överenskomna tidsplanerna. Företaget hävdade också att enbart kinesiska redovisningsnormer borde användas som kriterium vid beslut om marknadsekonomisk status.

| (76) | Som nämns ovan ställer artikel 2.7 c i grundförordningen emellertid krav på revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessutom konstaterades det att det berörda företagets redovisningspraxis inte stod i överensstämmelse med de kinesiska redovisningsföreskrifterna. Följaktligen avvisades företagets invändningar. |
| --- | --- |

(76)

Som nämns ovan ställer artikel 2.7 c i grundförordningen emellertid krav på revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. Dessutom konstaterades det att det berörda företagets redovisningspraxis inte stod i överensstämmelse med de kinesiska redovisningsföreskrifterna. Följaktligen avvisades företagets invändningar.

1.2   Företag som beviljats individuell behandling

| (77) | Det nämns ovan att fyra exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet för stickprovsundersökningen ansökte om och beviljades individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Det nämns ovan att fyra exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet för stickprovsundersökningen ansökte om och beviljades individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

| (78) | En tillverkargrupp lämnade vilseledande uppgifter, varför bestämmelserna i artikel 18.1 i grundförordningen tilllämpades. Två av de återstående tre företagen förvägrades marknadsekonomisk status av samma skäl som beskrivs ovan för företagen i urvalet, dvs. att de inte uppfyllde det första kriteriet på marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen eftersom kostnaden för deras främsta insatsvara, ståltråd, inte i stort sett återspeglade internationella marknadsvärden. Det fjärde företaget förvägrades marknadsekonomisk status därför att det inte uppfyllde det andra och det tredje kriteriet. |
| --- | --- |

(78)

En tillverkargrupp lämnade vilseledande uppgifter, varför bestämmelserna i artikel 18.1 i grundförordningen tilllämpades. Två av de återstående tre företagen förvägrades marknadsekonomisk status av samma skäl som beskrivs ovan för företagen i urvalet, dvs. att de inte uppfyllde det första kriteriet på marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen eftersom kostnaden för deras främsta insatsvara, ståltråd, inte i stort sett återspeglade internationella marknadsvärden. Det fjärde företaget förvägrades marknadsekonomisk status därför att det inte uppfyllde det andra och det tredje kriteriet.

| (79) | Ett av de företag som beviljades individuell behandling bestred kommissionens konstaterande att företaget skulle förvägras marknadsekonomisk status därför att det inte uppfyllde det första kriteriet på marknadsekonomisk status; företaget hävdade att ståltråd inte tillhörde de huvudsakliga insatsvarorna i dess produktionsprocess och att en del ståltråd dessutom hade införskaffats från andra källor än kinesiska stålverk. Företagets kostnader under undersökningsperioden var dock högre än de annars skulle ha varit på grund av kostnader för att starta verksamheten, vilket gör att ståltrådens andel av totalkostnaden förefaller mindre betydande än den skulle ha varit under normala omständigheter. Den ståltråd som införskaffats från kinesiska stålverk utgjorde vidare större delen av den ståltråd som köpts in under undersökningsperioden. Därför avvisades invändningarna. |
| --- | --- |

(79)

Ett av de företag som beviljades individuell behandling bestred kommissionens konstaterande att företaget skulle förvägras marknadsekonomisk status därför att det inte uppfyllde det första kriteriet på marknadsekonomisk status; företaget hävdade att ståltråd inte tillhörde de huvudsakliga insatsvarorna i dess produktionsprocess och att en del ståltråd dessutom hade införskaffats från andra källor än kinesiska stålverk. Företagets kostnader under undersökningsperioden var dock högre än de annars skulle ha varit på grund av kostnader för att starta verksamheten, vilket gör att ståltrådens andel av totalkostnaden förefaller mindre betydande än den skulle ha varit under normala omständigheter. Den ståltråd som införskaffats från kinesiska stålverk utgjorde vidare större delen av den ståltråd som köpts in under undersökningsperioden. Därför avvisades invändningarna.

2.   Individuell behandling (IT)

2.1   Företagen i urvalet

| (80) | Om artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig och man avser att införa en antidumpningstull, ska denna införas i form av en landsomfattande tull, utom i de fall då enskilda företag i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att eventuell statlig inblandning inte är av sådant slag att antidumpningsåtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(80)

Om artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig och man avser att införa en antidumpningstull, ska denna införas i form av en landsomfattande tull, utom i de fall då enskilda företag i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att eventuell statlig inblandning inte är av sådant slag att antidumpningsåtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (81) | De fem exporterande tillverkare i urvalet som förvägrades marknadsekonomisk status hade alla ansökt om individuell behandling för den händelse att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det till en början att fyra av dessa företag uppfyllde samtliga krav i artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(81)

De fem exporterande tillverkare i urvalet som förvägrades marknadsekonomisk status hade alla ansökt om individuell behandling för den händelse att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det till en början att fyra av dessa företag uppfyllde samtliga krav i artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas individuell behandling.

| (82) | Kommissionens ursprungliga avsikt var – i enlighet med underrättelsen till de berörda parterna i det informationsdokument där de preliminära undersökningsresultaten redovisades – att inte bevilja det femte företaget individuell behandling därför att det inte kunde visa att utländska aktieägare fritt kunde ta hem kapital och vinster, något som krävs enligt grundförordningen. Sedan de preliminära undersökningsresultaten lämnats ut inkom företaget dock med kompletterande förklaringar, som bekräftades vid ett möte med en företrädare för den utländska aktieägaren. Kommissionen godtar därför att det inte fanns några restriktioner när det gällde att ta hem kapital och vinster, varför företaget kan beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionens ursprungliga avsikt var – i enlighet med underrättelsen till de berörda parterna i det informationsdokument där de preliminära undersökningsresultaten redovisades – att inte bevilja det femte företaget individuell behandling därför att det inte kunde visa att utländska aktieägare fritt kunde ta hem kapital och vinster, något som krävs enligt grundförordningen. Sedan de preliminära undersökningsresultaten lämnats ut inkom företaget dock med kompletterande förklaringar, som bekräftades vid ett möte med en företrädare för den utländska aktieägaren. Kommissionen godtar därför att det inte fanns några restriktioner när det gällde att ta hem kapital och vinster, varför företaget kan beviljas individuell behandling.

| (83) | Kommissionen drog därför slutsatsen att av de nio exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet skulle följande beviljas individuell behandling:






  — | Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(83)

Kommissionen drog därför slutsatsen att av de nio exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet skulle följande beviljas individuell behandling:

—

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.

| — | Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.

| — | Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.

| — | Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.

| — | Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

2.2   Företag som beviljats individuell behandling

| (84) | De tre exporterande tillverkare som förvägrades marknadsekonomisk status hade alla ansökt om individuell behandling för den händelse att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att dessa tillverkare uppfyllde samtliga krav i artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(84)

De tre exporterande tillverkare som förvägrades marknadsekonomisk status hade alla ansökt om individuell behandling för den händelse att de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att dessa tillverkare uppfyllde samtliga krav i artikel 9.5 i grundförordningen för att beviljas individuell behandling.

| (85) | Kommissionen drog därför slutsatsen att följande tre exporterande tillverkare i Kina skulle beviljas individuell behandling:






  — | CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(85)

Kommissionen drog därför slutsatsen att följande tre exporterande tillverkare i Kina skulle beviljas individuell behandling:

—

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

| — | Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

| — | Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

3.   Fastställande av normalvärdet för de exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats marknadsekonomisk status

3.1   Jämförbart land

| (86) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(86)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (87) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att vid fastställandet av normalvärde för Kina använda Indien som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(87)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att vid fastställandet av normalvärde för Kina använda Indien som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (88) | Flera importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare i Kina motsatte sig valet av Indien och hävdade att landets produktsortiment inte är jämförbart med de kinesiska exporterande tillverkarnas produktsortiment. De flesta av dessa parter föreslog att Taiwan skulle användas i stället. |
| --- | --- |

(88)

Flera importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare i Kina motsatte sig valet av Indien och hävdade att landets produktsortiment inte är jämförbart med de kinesiska exporterande tillverkarnas produktsortiment. De flesta av dessa parter föreslog att Taiwan skulle användas i stället.

| (89) | Kommissionen sökte aktivt efter samarbetsvilliga parter bland kända fästdonstillverkare över hela världen, även i Taiwan. Ingen av de taiwanesiska tillverkarna var dock villig att samarbeta. Inte heller erbjöd sig några andra tillverkare i tredje land att samarbeta i förfarandet. Däremot gick två indiska tillverkare med på att samarbeta genom att besvara frågeformuläret för tillverkare i det jämförbara landet. De uppgifter som dessa båda företag lämnade i sina svar på frågeformulären kontrollerades på plats i deras lokaler. Bara ett av företagen lämnade dock uppgifter som var tillräckligt utförliga för att kunna läggas till grund för fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen sökte aktivt efter samarbetsvilliga parter bland kända fästdonstillverkare över hela världen, även i Taiwan. Ingen av de taiwanesiska tillverkarna var dock villig att samarbeta. Inte heller erbjöd sig några andra tillverkare i tredje land att samarbeta i förfarandet. Däremot gick två indiska tillverkare med på att samarbeta genom att besvara frågeformuläret för tillverkare i det jämförbara landet. De uppgifter som dessa båda företag lämnade i sina svar på frågeformulären kontrollerades på plats i deras lokaler. Bara ett av företagen lämnade dock uppgifter som var tillräckligt utförliga för att kunna läggas till grund för fastställandet av normalvärdet.

| (90) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte ett antal importörer och exportörer det lämpliga i att använda uppgifterna från den indiska tillverkaren dels eftersom den kvantitet som tillverkades och såldes på den inhemska indiska marknaden av denna producent inte påstods vara representativ för den kvantitet som exporterades från Kina till gemenskapen, dels eftersom denna indiska tillverkare påstods ha affärsförbindelser med en av de tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet. Här bör det för det första påpekas att den indiska tillverkarens försäljningsvolym ansågs vara tillräckligt representativ för att det skulle vara möjligt att fastställa tillförlitliga normalvärden och för det andra att det faktum att tillverkaren i det jämförbara landet har förbindelser med en tillverkare i gemenskapen som stöder klagomålet inte innebär att valet av det jämförbara landet är orimligt. Dessutom konstaterades det att dessa förbindelser upprättades efter undersökningsperioden. Mot bakgrund av det ovan anförda och bristen på samarbetsvilja hos andra tillverkare i tredjeländer ansågs valet av Indien som jämförbart land vara rimligt. |
| --- | --- |

(90)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte ett antal importörer och exportörer det lämpliga i att använda uppgifterna från den indiska tillverkaren dels eftersom den kvantitet som tillverkades och såldes på den inhemska indiska marknaden av denna producent inte påstods vara representativ för den kvantitet som exporterades från Kina till gemenskapen, dels eftersom denna indiska tillverkare påstods ha affärsförbindelser med en av de tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet. Här bör det för det första påpekas att den indiska tillverkarens försäljningsvolym ansågs vara tillräckligt representativ för att det skulle vara möjligt att fastställa tillförlitliga normalvärden och för det andra att det faktum att tillverkaren i det jämförbara landet har förbindelser med en tillverkare i gemenskapen som stöder klagomålet inte innebär att valet av det jämförbara landet är orimligt. Dessutom konstaterades det att dessa förbindelser upprättades efter undersökningsperioden. Mot bakgrund av det ovan anförda och bristen på samarbetsvilja hos andra tillverkare i tredjeländer ansågs valet av Indien som jämförbart land vara rimligt.

| (91) | Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på konkurrensförhållandena och öppenheten på den indiska marknaden samt den omständigheten att den samarbetsvilliga indiska tillverkaren sålde produkttyper som var jämförbara med dem som de exporterande tillverkarna i Kina exporterade, drog kommissionen slutsatsen att Indien var ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i den mening som avses i artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

Mot bakgrund av ovanstående och med tanke på konkurrensförhållandena och öppenheten på den indiska marknaden samt den omständigheten att den samarbetsvilliga indiska tillverkaren sålde produkttyper som var jämförbara med dem som de exporterande tillverkarna i Kina exporterade, drog kommissionen slutsatsen att Indien var ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi i den mening som avses i artikel 2.7 i grundförordningen.

3.2   Normalvärde

| (92) | Normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt vad som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(92)

Normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt vad som beskrivs nedan.

| (93) | För var och en av de typer av den berörda produkten som sålts i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden i Indien undersöktes det om försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden fastställdes för varje produkttyp. |
| --- | --- |

(93)

För var och en av de typer av den berörda produkten som sålts i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden i Indien undersöktes det om försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden fastställdes för varje produkttyp.

| (94) | I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt för priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(94)

I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt för priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (95) | I de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en produkttyp utgjorde högst 80 procent av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för produkttypen understeg tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, vilket beräknades som ett vägt genomsnitt enbart för den lönsamma försäljningen av produkttypen. |
| --- | --- |

(95)

I de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en produkttyp utgjorde högst 80 procent av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller där det vägda genomsnittliga priset för produkttypen understeg tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, vilket beräknades som ett vägt genomsnitt enbart för den lönsamma försäljningen av produkttypen.

| (96) | Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset – beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen – på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från en tillverkare i det landet. |
| --- | --- |

(96)

Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset – beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen – på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från en tillverkare i det landet.

| (97) | Ett av de företag som beviljades individuell behandling, liksom vissa importörer, hävdade att det normalvärde som erhållits för en enda tillverkare i Indien – som dessutom uppgavs inte tillverka liknande fästdonstyper som det berörda företaget – inte vore det bästa underlaget för en fullgod jämförelse. Företaget i fråga föreslog därför att normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen skulle beräknas ”på någon annan skälig grund”, närmare bestämt på grundval av exportörernas egna uppgifter efter justering för den påstådda snedvridningen av råvarukostnaderna. |
| --- | --- |

(97)

Ett av de företag som beviljades individuell behandling, liksom vissa importörer, hävdade att det normalvärde som erhållits för en enda tillverkare i Indien – som dessutom uppgavs inte tillverka liknande fästdonstyper som det berörda företaget – inte vore det bästa underlaget för en fullgod jämförelse. Företaget i fråga föreslog därför att normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen skulle beräknas ”på någon annan skälig grund”, närmare bestämt på grundval av exportörernas egna uppgifter efter justering för den påstådda snedvridningen av råvarukostnaderna.

| (98) | Denna invändning avvisades eftersom det konstaterades att den indiska tillverkaren, som nämns i skäl 91, även sålde fästdonstyper som var jämförbara med dem som de exporterande tillverkarna i Kina exporterade. Dessutom gjordes, som förklaras i skäl 103, lämpliga justeringar av normalvärdet som påverkade prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(98)

Denna invändning avvisades eftersom det konstaterades att den indiska tillverkaren, som nämns i skäl 91, även sålde fästdonstyper som var jämförbara med dem som de exporterande tillverkarna i Kina exporterade. Dessutom gjordes, som förklaras i skäl 103, lämpliga justeringar av normalvärdet som påverkade prisjämförbarheten.

3.3   Exportpriser

| (99) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller ska betalas. |
| --- | --- |

(99)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller ska betalas.

| (100) | För två av de exporterande tillverkarnas del skedde exportförsäljningen till gemenskapen helt eller delvis via närstående företag i gemenskapen med därpå följande vidareförsäljning till icke-närstående företag i gemenskapen. I dessa fall konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt vinst. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(100)

För två av de exporterande tillverkarnas del skedde exportförsäljningen till gemenskapen helt eller delvis via närstående företag i gemenskapen med därpå följande vidareförsäljning till icke-närstående företag i gemenskapen. I dessa fall konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt vinst. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

3.4   Jämförelse

| (101) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(101)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (102) | Vid jämförelsen av priserna på fästdon som exporterats från Kina och priserna på fästdon som sålts på den indiska marknaden av den indiska samarbetsvilliga tillverkaren gjordes åtskillnad mellan fästdon av standardtyper och specialtyper. |
| --- | --- |

(102)

Vid jämförelsen av priserna på fästdon som exporterats från Kina och priserna på fästdon som sålts på den indiska marknaden av den indiska samarbetsvilliga tillverkaren gjordes åtskillnad mellan fästdon av standardtyper och specialtyper.

| (103) | Bevisning som inhämtades på plats gav dessutom vid handen att rutinerna för kvalitetsstyrning hos den indiska tillverkare vars uppgifter användes vid fastställandet av normalvärdet var mer avancerade än de kvalitetsstyrningsrutiner som observerades hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som huvudsakligen tillverkade och exporterade fästdon av standardtyper. I dessa fall gjordes en justering av det indiska normalvärdet utifrån den konstaterade kostnaden för kvalitetsstyrning hos den indiska tillverkaren. |
| --- | --- |

(103)

Bevisning som inhämtades på plats gav dessutom vid handen att rutinerna för kvalitetsstyrning hos den indiska tillverkare vars uppgifter användes vid fastställandet av normalvärdet var mer avancerade än de kvalitetsstyrningsrutiner som observerades hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som huvudsakligen tillverkade och exporterade fästdon av standardtyper. I dessa fall gjordes en justering av det indiska normalvärdet utifrån den konstaterade kostnaden för kvalitetsstyrning hos den indiska tillverkaren.

| (104) | Dessutom beviljades lämpliga justeringar för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, för förpacknings- och kreditkostnader och för bankavgifter i samtliga fall där sådana kostnader och avgifter befanns vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med kontrollerad bevisning. |
| --- | --- |

(104)

Dessutom beviljades lämpliga justeringar för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, för förpacknings- och kreditkostnader och för bankavgifter i samtliga fall där sådana kostnader och avgifter befanns vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med kontrollerad bevisning.

4.   Dumpningsmarginaler

4.1   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i urvalet som beviljats individuell behandling

| (105) | För de fem företag i urvalet som beviljades individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för den helt samarbetsvilliga indiska tillverkaren jämfördes med det vägda genomsnittspriset för varje företags export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(105)

För de fem företag i urvalet som beviljades individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för den helt samarbetsvilliga indiska tillverkaren jämfördes med det vägda genomsnittspriset för varje företags export till gemenskapen.

| (106) | Genomsnittet för urvalet beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen som ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för alla de fem samarbetsvilliga företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(106)

Genomsnittet för urvalet beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen som ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för alla de fem samarbetsvilliga företagen i urvalet.

| (107) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. | 69,9 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. | 93,2 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. | 74,5 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. | 105,3 % |
| Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. | 63,1 % |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet | 78,1 % |

(107)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.

69,9 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.

93,2 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.

74,5 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.

105,3 %

Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

63,1 %

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet

78,1 %

4.2   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (108) | Dumpningsmarginalerna fastställdes på det sätt som beskrivs i skäl 107. |
| --- | --- |

(108)

Dumpningsmarginalerna fastställdes på det sätt som beskrivs i skäl 107.

| (109) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 26,5 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |

(109)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd

0,0 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd

26,5 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0,0 %

4.3   För alla övriga exporterande tillverkare

| (110) | Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra exportörer i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande ungefär 53 procent av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen som ett genomsnitt av det värde som konstaterats utifrån Eurostat-uppgifter och de högsta marginaler som påträffats för produkttyper som sålts i representativ kvantitet av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(110)

Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra exportörer i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande ungefär 53 procent av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen som ett genomsnitt av det värde som konstaterats utifrån Eurostat-uppgifter och de högsta marginaler som påträffats för produkttyper som sålts i representativ kvantitet av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har den högsta dumpningsmarginalen.

| (111) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen till 115,4 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(111)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen till 115,4 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull.

D.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (112) | Undersökningen visade att den likadana produkten framställs av ett stort antal tillverkare i gemenskapen – uppskattningsvis över 300 företag, mestadels små och medelstora men även ett fåtal större företag. Flertalet av tillverkarna i gemenskapen gav sig inte till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. De klagande tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs samarbetade i undersökningen även om ett av företagen, som ingick i urvalet, inte lämnade tillräckliga uppgifter under kontrollen på plats för att betraktas som samarbetsvilligt. Uppgifter om detta företag togs därför inte med i uppgifterna om gemenskapsindustrin. Ett antal andra tillverkare, som antingen stödde eller motsatte sig klagomålet, lämnade allmänna uppgifter om produktions- och försäljningsvolym. Eftersom många tillverkare i gemenskapen – huvudsakligen småföretag – inte samarbetade i undersökningen, var det inte möjligt att utifrån uppgifter från enskilda företag exakt fastställa den sammanlagda produktionsvolymen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(112)

Undersökningen visade att den likadana produkten framställs av ett stort antal tillverkare i gemenskapen – uppskattningsvis över 300 företag, mestadels små och medelstora men även ett fåtal större företag. Flertalet av tillverkarna i gemenskapen gav sig inte till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. De klagande tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs samarbetade i undersökningen även om ett av företagen, som ingick i urvalet, inte lämnade tillräckliga uppgifter under kontrollen på plats för att betraktas som samarbetsvilligt. Uppgifter om detta företag togs därför inte med i uppgifterna om gemenskapsindustrin. Ett antal andra tillverkare, som antingen stödde eller motsatte sig klagomålet, lämnade allmänna uppgifter om produktions- och försäljningsvolym. Eftersom många tillverkare i gemenskapen – huvudsakligen småföretag – inte samarbetade i undersökningen, var det inte möjligt att utifrån uppgifter från enskilda företag exakt fastställa den sammanlagda produktionsvolymen i gemenskapen.

| (113) | Därför har produktionsvolymen i gemenskapen skattats utifrån uppgifter från Eurostat om industriproduktion. På grundval av dessa uppgifter beräknas den sammanlagda produktionen i gemenskapen år 2006 ha varit 1 431 602 ton. |
| --- | --- |

(113)

Därför har produktionsvolymen i gemenskapen skattats utifrån uppgifter från Eurostat om industriproduktion. På grundval av dessa uppgifter beräknas den sammanlagda produktionen i gemenskapen år 2006 ha varit 1 431 602 ton.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (114) | De tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet och samarbetade helt och hållet i undersökningen svarar för 27,0 procent av produktionen av den berörda produkten i gemenskapen. Dessa företag anses därför utgöra ”gemenskapsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(114)

De tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet och samarbetade helt och hållet i undersökningen svarar för 27,0 procent av produktionen av den berörda produkten i gemenskapen. Dessa företag anses därför utgöra ”gemenskapsindustrin” i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (115) | Vissa importörer i gemenskapen och vissa exporterande tillverkare hävdade – något som också bekräftades av undersökningen – att ett antal av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen utöver tillverkningen vid deras egna produktionsanläggningar i gemenskapen även hade importerat betydande kvantiteter av den berörda produkten från Kina för återförsäljning på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(115)

Vissa importörer i gemenskapen och vissa exporterande tillverkare hävdade – något som också bekräftades av undersökningen – att ett antal av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen utöver tillverkningen vid deras egna produktionsanläggningar i gemenskapen även hade importerat betydande kvantiteter av den berörda produkten från Kina för återförsäljning på gemenskapsmarknaden.

| (116) | Det hävdades också att tre av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen delvis hade flyttat sin tillverkning genom att upprätta produktionsanläggningar i Kina, och att dessa tillverkare därför borde uteslutas från representativitetsberäkningen. Det konstaterades dock att dessa tillverkares kinesiska dotterbolag i första hand hade upprättats för att sälja på den kinesiska marknaden och att tillverkarnas intressecentrum fortfarande var i gemenskapen. |
| --- | --- |

(116)

Det hävdades också att tre av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen delvis hade flyttat sin tillverkning genom att upprätta produktionsanläggningar i Kina, och att dessa tillverkare därför borde uteslutas från representativitetsberäkningen. Det konstaterades dock att dessa tillverkares kinesiska dotterbolag i första hand hade upprättats för att sälja på den kinesiska marknaden och att tillverkarnas intressecentrum fortfarande var i gemenskapen.

| (117) | När det gällde de volymer som importerats av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen visade undersökningen att de kvantiteter av den berörda produkten med ursprung i Kina som vissa företag importerade var förhållandevis små jämfört med försäljningen av deras egen produktion i gemenskapen. Denna försäljning, genom både närstående och icke-närstående företag, avsåg mycket mindre kvantiteter än vad de ovannämnda parterna hade hävdat. |
| --- | --- |

(117)

När det gällde de volymer som importerats av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen visade undersökningen att de kvantiteter av den berörda produkten med ursprung i Kina som vissa företag importerade var förhållandevis små jämfört med försäljningen av deras egen produktion i gemenskapen. Denna försäljning, genom både närstående och icke-närstående företag, avsåg mycket mindre kvantiteter än vad de ovannämnda parterna hade hävdat.

| (118) | Undersökningen visade att intressecentrum för dessa företag utan tvivel är i gemenskapen och att alla dessa företag, trots sin import från Kina, bör anses vara en del av gemenskapstillverkningen. |
| --- | --- |

(118)

Undersökningen visade att intressecentrum för dessa företag utan tvivel är i gemenskapen och att alla dessa företag, trots sin import från Kina, bör anses vara en del av gemenskapstillverkningen.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (119) | Förbrukningen i gemenskapen år 2006 fastställdes utifrån de uppgifter om total produktionsvolym som medlemsstaternas myndigheter rapporterat till Eurostat, plus importen och minus exporten. Den synbara förbrukningen befanns ligga i linje med uppgifterna i klagomålet. I avsaknad av andra uppgifter användes därför även uppgifterna för 2004–2005 i klagomålet. För åren mellan 2003 och undersökningsperioden baserades import- och exportvolymerna på uppgifter från Eurostat. För 2003 fanns det inga uppgifter att tillgå, varför det inte var möjligt att göra någon skattning av förbrukningen i gemenskapen eller av marknadsandelar. |
| --- | --- |

(119)

Förbrukningen i gemenskapen år 2006 fastställdes utifrån de uppgifter om total produktionsvolym som medlemsstaternas myndigheter rapporterat till Eurostat, plus importen och minus exporten. Den synbara förbrukningen befanns ligga i linje med uppgifterna i klagomålet. I avsaknad av andra uppgifter användes därför även uppgifterna för 2004–2005 i klagomålet. För åren mellan 2003 och undersökningsperioden baserades import- och exportvolymerna på uppgifter från Eurostat. För 2003 fanns det inga uppgifter att tillgå, varför det inte var möjligt att göra någon skattning av förbrukningen i gemenskapen eller av marknadsandelar.

| (120) | På grundval av dessa uppgifter befanns efterfrågan i gemenskapen på den berörda produkten ha ökat med 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (ton) | i.u. | 1 761 838 | 1 744 473 | 2 104 425 | 2 272 981 |
| Index 2004 = 100 | i.u. | 100 | 99 | 119 | 129 |
| Källor: Eurostat, Comext, klagomålet. |

(120)

På grundval av dessa uppgifter befanns efterfrågan i gemenskapen på den berörda produkten ha ökat med 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden.

2003

2004

2005

2006

UP

Förbrukning i gemenskapen (ton)

i.u.

1 761 838

1 744 473

2 104 425

2 272 981

Index 2004 = 100

i.u.

100

99

119

129

Källor: Eurostat, Comext, klagomålet.

4.   Import till gemenskapen från det berörda landet

4.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (121) | Uppgifter om volymen på importen från Kina hämtades från Eurostat. Sett till volym och marknadsandel har importen från Kina utvecklats på följande sätt: | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importerad volym från Kina (ton) | 216 085 | 295 227 | 387 783 | 485 435 | 601 887 |
| Index | 100 | 137 | 179 | 225 | 279 |
| Kinas marknadsandel | i.u. | 17 % | 22 % | 23 % | 26 % |
| Källa: Eurostat |

(121)

Uppgifter om volymen på importen från Kina hämtades från Eurostat. Sett till volym och marknadsandel har importen från Kina utvecklats på följande sätt:

2003

2004

2005

2006

UP

Importerad volym från Kina (ton)

216 085

295 227

387 783

485 435

601 887

Index

100

137

179

225

279

Kinas marknadsandel

i.u.

17 %

22 %

23 %

26 %

Källa: Eurostat

| (122) | Förbrukningen av den berörda produkten ökade med 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden samtidigt som importen från Kina kontinuerligt ökade, med totalt 103 procent under samma tid. Kinas marknadsandel under skadeundersökningsperioden ökade således från 17 till 26 procent. |
| --- | --- |

(122)

Förbrukningen av den berörda produkten ökade med 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden samtidigt som importen från Kina kontinuerligt ökade, med totalt 103 procent under samma tid. Kinas marknadsandel under skadeundersökningsperioden ökade således från 17 till 26 procent.

4.2   Priser för importen och prisunderskridande

| (123) | Tabellen nedan visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna för importen från Kina. Under skadeundersökningsperioden var dessa priser förhållandevis stabila, med en mindre ökning fram till 2005 och en minskning 2006. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris för import från Kina (euro/ton) | 938,70 | 968,11 | 992,56 | 931,30 | 958,28 |
| Index | 100 | 103 | 106 | 99 | 102 |
| Källa: Eurostat |

(123)

Tabellen nedan visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna för importen från Kina. Under skadeundersökningsperioden var dessa priser förhållandevis stabila, med en mindre ökning fram till 2005 och en minskning 2006.

2003

2004

2005

2006

UP

Pris för import från Kina (euro/ton)

938,70

968,11

992,56

931,30

958,28

Index

100

103

106

99

102

Källa: Eurostat

| (124) | När det gäller försäljningspriset på gemenskapsmarknaden för den berörda produkten under undersökningsperioden jämfördes de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i urvalet med de priser som togs ut av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet. Kommissionen använde därvid gemenskapsindustrins priser vid försäljning till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive kostnader för frakt inom gemenskapen och med avräkning för rabatter och avdrag. Dessa priser jämfördes med de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser exklusive rabatter, vid behov justerade till nivån pris cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. Eftersom gemenskapsindustrin säljer sin produktion både till återförsäljare och till slutanvändare medan de kinesiska varorna säljs via närstående eller icke-närstående importörer eller handlare, gjordes där så var lämpligt en justering av importpriset för att se till att jämförelsen gjordes i samma handelsled. |
| --- | --- |

(124)

När det gäller försäljningspriset på gemenskapsmarknaden för den berörda produkten under undersökningsperioden jämfördes de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i urvalet med de priser som togs ut av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet. Kommissionen använde därvid gemenskapsindustrins priser vid försäljning till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive kostnader för frakt inom gemenskapen och med avräkning för rabatter och avdrag. Dessa priser jämfördes med de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser exklusive rabatter, vid behov justerade till nivån pris cif vid gemenskapens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. Eftersom gemenskapsindustrin säljer sin produktion både till återförsäljare och till slutanvändare medan de kinesiska varorna säljs via närstående eller icke-närstående importörer eller handlare, gjordes där så var lämpligt en justering av importpriset för att se till att jämförelsen gjordes i samma handelsled.

| (125) | Som nämns ovan hävdade importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare att de kinesiska produkterna mestadels är fästdon av standardtyp och baskvalitet medan gemenskapsindustrin tenderar att tillgodose behoven i marknadssegmenten för de dyraste fästdonen. De hävdade att prisjämförelser baserade på genomsnittspriser därför måste bli vilseledande. Härvid bör det noteras att marginalen för prisunderskridandet fastställdes på grundval av uppgifter per produkttyp från företagen, vilket innebär att hänsyn togs till egenskaperna hos de produkter som jämfördes. I synnerhet användes en metod liknande den som beskrivs i skälen 102 och 103, och åtskillnad gjordes mellan fästdon av standardtyper – som svarar för den allra största delen av den kinesiska exporten – och fästdon av specialtyper. |
| --- | --- |

(125)

Som nämns ovan hävdade importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare att de kinesiska produkterna mestadels är fästdon av standardtyp och baskvalitet medan gemenskapsindustrin tenderar att tillgodose behoven i marknadssegmenten för de dyraste fästdonen. De hävdade att prisjämförelser baserade på genomsnittspriser därför måste bli vilseledande. Härvid bör det noteras att marginalen för prisunderskridandet fastställdes på grundval av uppgifter per produkttyp från företagen, vilket innebär att hänsyn togs till egenskaperna hos de produkter som jämfördes. I synnerhet användes en metod liknande den som beskrivs i skälen 102 och 103, och åtskillnad gjordes mellan fästdon av standardtyper – som svarar för den allra största delen av den kinesiska exporten – och fästdon av specialtyper.

| (126) | Det framgår av jämförelsen att priserna i gemenskapen för importen av den berörda produkten under undersökningsperioden i genomsnitt underskred gemenskapsindustrins priser med över 40 procent (uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser). |
| --- | --- |

(126)

Det framgår av jämförelsen att priserna i gemenskapen för importen av den berörda produkten under undersökningsperioden i genomsnitt underskred gemenskapsindustrins priser med över 40 procent (uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser).

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (127) | Undersökningen av hur den dumpade importen från Kina påverkade gemenskapsindustrin innefattade, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen, en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2003 till och med undersökningsperioden. Analysen av gemenskapsindustrins tillstånd omfattade de ovannämnda företagen i urvalet – utom med avseende på produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, sysselsättning och produktivitet, där uppgifterna avser gemenskapsindustrin i dess helhet och bygger på den information som lämnades av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(127)

Undersökningen av hur den dumpade importen från Kina påverkade gemenskapsindustrin innefattade, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen, en analys av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2003 till och med undersökningsperioden. Analysen av gemenskapsindustrins tillstånd omfattade de ovannämnda företagen i urvalet – utom med avseende på produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandel, sysselsättning och produktivitet, där uppgifterna avser gemenskapsindustrin i dess helhet och bygger på den information som lämnades av de samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen.

5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (128) | Gemenskapsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande uppvisade följande utveckling:










  Gemenskapsindustrin totalt | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 379 354 | 407 185 | 371 884 | 387 057 | 403 040 |
| Index | 100 | 107 | 98 | 102 | 106 |
| Produktionskapacitet (ton) | 712 567 | 726 171 | 731 200 | 742 901 | 768 689 |
| Index | 100 | 102 | 102 | 104 | 108 |
| Kapacitetsutnyttjande (procent) | 53 % | 56 % | 51 % | 52 % | 52 % |

(128)

Gemenskapsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande uppvisade följande utveckling:

Gemenskapsindustrin totalt

2003

2004

2005

2006

UP

Produktionsvolym (ton)

379 354

407 185

371 884

387 057

403 040

Index

100

107

98

102

106

Produktionskapacitet (ton)

712 567

726 171

731 200

742 901

768 689

Index

100

102

102

104

108

Kapacitetsutnyttjande (procent)

53 %

56 %

51 %

52 %

52 %

| (129) | Trots den betydande efterfrågeökningen på 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins produktionsvolym under skadeundersökningsperioden; den var under undersökningsperioden bara 6 procent högre än den var 2003. |
| --- | --- |

(129)

Trots den betydande efterfrågeökningen på 29 procent mellan 2004 och undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins produktionsvolym under skadeundersökningsperioden; den var under undersökningsperioden bara 6 procent högre än den var 2003.

| (130) | Produktionskapaciteten ökade bara marginellt under skadeundersökningsperioden, vilket innebär att kapacitetsutnyttjandet under hela perioden genomgående låg på en mycket låg nivå: 52–53 procent. Vissa importörer i gemenskapen hävdade att uppgifterna om produktionskapacitet utgjorde en överskattning, exempelvis genom att de byggde på ett antagande om kontinuerlig produktion (dygnet runt, 365 dagar om året), genom att de underskattade den tid som krävs för att ställa in verktygen för en ny produktionstyp eller genom att gammal utrustning hade räknats in. Kapaciteten beräknades emellertid utifrån tre skift 220 dagar per år, med vederbörlig hänsyn tagen till flaskhalsar i produktionen, vilka oftast befanns avse värmebehandlingen. Antalet tillgängliga kallsmidesmaskiner har kontrollerats, och den genomsnittliga ledtiden för att anpassa verktygen till nya produktionssatser (som kan variera mellan två och tolv timmar) har beaktats i beräkningen av den tillgängliga kapaciteten. |
| --- | --- |

(130)

Produktionskapaciteten ökade bara marginellt under skadeundersökningsperioden, vilket innebär att kapacitetsutnyttjandet under hela perioden genomgående låg på en mycket låg nivå: 52–53 procent. Vissa importörer i gemenskapen hävdade att uppgifterna om produktionskapacitet utgjorde en överskattning, exempelvis genom att de byggde på ett antagande om kontinuerlig produktion (dygnet runt, 365 dagar om året), genom att de underskattade den tid som krävs för att ställa in verktygen för en ny produktionstyp eller genom att gammal utrustning hade räknats in. Kapaciteten beräknades emellertid utifrån tre skift 220 dagar per år, med vederbörlig hänsyn tagen till flaskhalsar i produktionen, vilka oftast befanns avse värmebehandlingen. Antalet tillgängliga kallsmidesmaskiner har kontrollerats, och den genomsnittliga ledtiden för att anpassa verktygen till nya produktionssatser (som kan variera mellan två och tolv timmar) har beaktats i beräkningen av den tillgängliga kapaciteten.

| (131) | Utvecklingen av produktions- och kapacitetsindikatorerna för gemenskapsindustrin kan förklaras på följande sätt:






  — | Gemenskapsindustrin vidmakthöll eller försökte öka sin närvaro i marknadssegmenten för produkter av högre kvalitet (specialprodukter), där priset per enhet är högre men produktionsvolymerna mindre. |
| --- | --- | --- |

(131)

Utvecklingen av produktions- och kapacitetsindikatorerna för gemenskapsindustrin kan förklaras på följande sätt:

—

Gemenskapsindustrin vidmakthöll eller försökte öka sin närvaro i marknadssegmenten för produkter av högre kvalitet (specialprodukter), där priset per enhet är högre men produktionsvolymerna mindre.

| — | Därför var gemenskapsindustrin tvungen att modernisera sin utrustning och anpassa sina produktionsmönster för att kunna tillverka dessa mer specialiserade produkttyper, vilket förklarar både den lilla minskningen av den totala kapaciteten och den stora andelen outnyttjad kapacitet – som tidigare användes för tillverkning av standardprodukter. |
| --- | --- |

—

Därför var gemenskapsindustrin tvungen att modernisera sin utrustning och anpassa sina produktionsmönster för att kunna tillverka dessa mer specialiserade produkttyper, vilket förklarar både den lilla minskningen av den totala kapaciteten och den stora andelen outnyttjad kapacitet – som tidigare användes för tillverkning av standardprodukter.

| (132) | Icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade också att om tillverkarna i gemenskapen under skadeundersökningsperioden även hade producerat kvantiteter motsvarande dem som importerades från Kina, skulle effekten av detta på kapacitetsutnyttjandet ha varit mycket liten; utnyttjandet skulle ändå ha varit under 60 procent. Härvid bör det noteras att de kvantiteter som importerades från Kina under skadeundersökningsperioden är avsevärda eftersom de motsvarar omkring 26,9 procent av den sammanlagda produktionen i gemenskapen 2006. Den positiva inverkan på kapacitetsutnyttjandet om dessa kvantiteter hade tillverkats i gemenskapen (där ledig kapacitet fanns) skulle därför ha varit mer betydande än vad dessa importörer hävdade. |
| --- | --- |

(132)

Icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade också att om tillverkarna i gemenskapen under skadeundersökningsperioden även hade producerat kvantiteter motsvarande dem som importerades från Kina, skulle effekten av detta på kapacitetsutnyttjandet ha varit mycket liten; utnyttjandet skulle ändå ha varit under 60 procent. Härvid bör det noteras att de kvantiteter som importerades från Kina under skadeundersökningsperioden är avsevärda eftersom de motsvarar omkring 26,9 procent av den sammanlagda produktionen i gemenskapen 2006. Den positiva inverkan på kapacitetsutnyttjandet om dessa kvantiteter hade tillverkats i gemenskapen (där ledig kapacitet fanns) skulle därför ha varit mer betydande än vad dessa importörer hävdade.

| (133) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade flera icke-närstående importörer i gemenskapen att om dessa åtgärder slutgiltigt skulle antas skulle detta leda till en brist på gemenskapsmarknaden på mer än 200 000 ton. Med utgångspunkt i den reservkapacitet som konstaterades under undersökningsperioden uppskattas den faktiska tillgängliga tillverkningskapaciteten i gemenskapen till över 2,5 miljoner ton, vilket är betydligt högre än förbrukningen i gemenskapen, som ligger på 2,27 miljoner ton. Därför konstaterades att den tillgängliga reservkapaciteten för produktion i gemenskapen ligger gott och väl över den påstådda bristen på 200 000 ton och lätt skulle kunna möta efterfrågan på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(133)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade flera icke-närstående importörer i gemenskapen att om dessa åtgärder slutgiltigt skulle antas skulle detta leda till en brist på gemenskapsmarknaden på mer än 200 000 ton. Med utgångspunkt i den reservkapacitet som konstaterades under undersökningsperioden uppskattas den faktiska tillgängliga tillverkningskapaciteten i gemenskapen till över 2,5 miljoner ton, vilket är betydligt högre än förbrukningen i gemenskapen, som ligger på 2,27 miljoner ton. Därför konstaterades att den tillgängliga reservkapaciteten för produktion i gemenskapen ligger gott och väl över den påstådda bristen på 200 000 ton och lätt skulle kunna möta efterfrågan på den berörda produkten.

5.2   Lager

| (134) | I tabellen nedan anges gemenskapsindustrins lagervolym vid utgången av varje period.










  Gemenskapsindustrin, urval | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager av färdiga produkter (volym) | 78 722 | 82 275 | 77 293 | 72 360 | 74 859 |
| Index | 100 | 105 | 98 | 92 | 95 |

(134)

I tabellen nedan anges gemenskapsindustrins lagervolym vid utgången av varje period.

Gemenskapsindustrin, urval

2003

2004

2005

2006

UP

Lager av färdiga produkter (volym)

78 722

82 275

77 293

72 360

74 859

Index

100

105

98

92

95

| (135) | Lagervolymen minskade med 5 procent under skadeundersökningsperioden, trots att produktionen ökade med 7 procent. Detta beror framför allt på att standardprodukter kom att utgöra en allt mindre andel av gemenskapsindustrins sortiment. Eftersom tillverkningen av den likadana produkten i gemenskapen huvudsakligen sker på beställning, anses lagerhållningen dock inte vara någon särskilt meningsfull indikator för denna produkt. |
| --- | --- |

(135)

Lagervolymen minskade med 5 procent under skadeundersökningsperioden, trots att produktionen ökade med 7 procent. Detta beror framför allt på att standardprodukter kom att utgöra en allt mindre andel av gemenskapsindustrins sortiment. Eftersom tillverkningen av den likadana produkten i gemenskapen huvudsakligen sker på beställning, anses lagerhållningen dock inte vara någon särskilt meningsfull indikator för denna produkt.

5.3   Försäljning, marknadsandel, tillväxt och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (136) | I tabellen nedan visas gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.










  Gemenskapsindustrin totalt | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (tusental euro) | 722 974 | 739 563 | 754 101 | 816 532 | 874 380 |
| Index | 100 | 102 | 104 | 113 | 121 |
| Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (ton) | 338 417 | 383 625 | 351 296 | 378 650 | 377 966 |
| Index | 100 | 113 | 104 | 112 | 112 |
| Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet i gemenskapen (euro/ton) | 2 136 | 1 928 | 2 147 | 2 156 | 2 313 |
| Index | 100 | 90 | 100 | 101 | 108 |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel (räknat i ton) | i.u. | 22 % | 20 % | 18 % | 17 % |
| Index | i.u. | 100 | 92 | 83 | 76 |

(136)

I tabellen nedan visas gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

Gemenskapsindustrin totalt

2003

2004

2005

2006

UP

Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (tusental euro)

722 974

739 563

754 101

816 532

874 380

Index

100

102

104

113

121

Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (ton)

338 417

383 625

351 296

378 650

377 966

Index

100

113

104

112

112

Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet i gemenskapen (euro/ton)

2 136

1 928

2 147

2 156

2 313

Index

100

90

100

101

108

Gemenskapsindustrins marknadsandel (räknat i ton)

i.u.

22 %

20 %

18 %

17 %

Index

i.u.

100

92

83

76

| (137) | Gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden sin försäljning med 12 procent räknat i volym och med 21 procent räknat i värde till följd av att specialprodukter baserade på kundernas ritningar kom att svara för en allt större andel av försäljningen. |
| --- | --- |

(137)

Gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden sin försäljning med 12 procent räknat i volym och med 21 procent räknat i värde till följd av att specialprodukter baserade på kundernas ritningar kom att svara för en allt större andel av försäljningen.

| (138) | Samtidigt konstaterades det att genomsnittspriset vid försäljning till icke-närstående köpare i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning bör ses mot bakgrund av den avsevärda ökningen av råvarupriserna och det faktum att gemenskapsindustrin har satsat särskilt på marknadens högkvalitetssegment (specialprodukter), som påverkades mindre av den dumpade importen. Högkvalitetsprodukter, som tillgodoser specifika behov hos kunderna, är i allmänhet dyrare än standardprodukter sett till försäljningspriset per enhet. Ökningen av försäljningspriset återspeglar därför inte bara ökningen av råvarukostnaderna utan också förändringen av gemenskapsindustrins produktsortiment. |
| --- | --- |

(138)

Samtidigt konstaterades det att genomsnittspriset vid försäljning till icke-närstående köpare i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden. Denna prisökning bör ses mot bakgrund av den avsevärda ökningen av råvarupriserna och det faktum att gemenskapsindustrin har satsat särskilt på marknadens högkvalitetssegment (specialprodukter), som påverkades mindre av den dumpade importen. Högkvalitetsprodukter, som tillgodoser specifika behov hos kunderna, är i allmänhet dyrare än standardprodukter sett till försäljningspriset per enhet. Ökningen av försäljningspriset återspeglar därför inte bara ökningen av råvarukostnaderna utan också förändringen av gemenskapsindustrins produktsortiment.

| (139) | Efter en ökning mellan 2003 och 2004 minskade försäljningsvolymen för tillverkarna i gemenskapen med 1 procent. Samtidigt ökade gemenskapens förbrukning med 29 procent, vilket innebär att gemenskapsindustrin inte lyckades dra fördel av den ökade gemenskapsförbrukningen och därmed att gemenskapstillverkarnas marknadsandel minskade med 24 procent på mindre än tre år. Sett till hela skadeundersökningsperioden (dvs. inbegripet 2003) är minskningen av gemenskapstillverkarnas marknadsandel dessutom med all sannolikhet ännu större. |
| --- | --- |

(139)

Efter en ökning mellan 2003 och 2004 minskade försäljningsvolymen för tillverkarna i gemenskapen med 1 procent. Samtidigt ökade gemenskapens förbrukning med 29 procent, vilket innebär att gemenskapsindustrin inte lyckades dra fördel av den ökade gemenskapsförbrukningen och därmed att gemenskapstillverkarnas marknadsandel minskade med 24 procent på mindre än tre år. Sett till hela skadeundersökningsperioden (dvs. inbegripet 2003) är minskningen av gemenskapstillverkarnas marknadsandel dessutom med all sannolikhet ännu större.

| (140) | Det konstaterades därför att gemenskapsindustrin inte lyckades dra fördel av den marknadstillväxt som den ökade gemenskapsförbrukningen gav upphov till eftersom dumpad import från Kina berövade gemenskapstillverkarna möjligheten att fortsätta tillverka standardprodukter i större skala. |
| --- | --- |

(140)

Det konstaterades därför att gemenskapsindustrin inte lyckades dra fördel av den marknadstillväxt som den ökade gemenskapsförbrukningen gav upphov till eftersom dumpad import från Kina berövade gemenskapstillverkarna möjligheten att fortsätta tillverka standardprodukter i större skala.

5.4   Lönsamhet och kassaflöde

| Gemenskapsindustrin, urval | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen | 2,1 % | 4,7 % | 3,4 % | 2,9 % | 4,4 % |
| Kassaflöde från försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen (tusental euro) | 60 772 | 69 501 | 80 874 | 73 372 | 65 200 |
| Index | 100 | 114 | 133 | 121 | 107 |

Gemenskapsindustrin, urval

2003

2004

2005

2006

UP

Lönsamhet för försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen

2,1 %

4,7 %

3,4 %

2,9 %

4,4 %

Kassaflöde från försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen (tusental euro)

60 772

69 501

80 874

73 372

65 200

Index

100

114

133

121

107

| (141) | Vinsten från gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten varierade under skadeundersökningsperioden men nådde aldrig mer än måttligt positiva nivåer. |
| --- | --- |

(141)

Vinsten från gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten varierade under skadeundersökningsperioden men nådde aldrig mer än måttligt positiva nivåer.

| (142) | Lönsamheten var som lägst 2003 (2,1 procent) men har sedermera förbättrats. Detta beror delvis på gemenskapsindustrins satsningar på att minska produktionskostnaderna och öka produktiviteten samt på att gemenskapsindustrin främst inriktade sig på att leverera högkvalitetsprodukter, som ger större intäkter än standardprodukter eftersom de i lägre grad påverkas av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(142)

Lönsamheten var som lägst 2003 (2,1 procent) men har sedermera förbättrats. Detta beror delvis på gemenskapsindustrins satsningar på att minska produktionskostnaderna och öka produktiviteten samt på att gemenskapsindustrin främst inriktade sig på att leverera högkvalitetsprodukter, som ger större intäkter än standardprodukter eftersom de i lägre grad påverkas av dumpad import från Kina.

| (143) | Det bör noteras att den övergripande positiva lönsamheten under skadeundersökningsperioden sammanföll i tiden med en expanderande marknad under högkonjunktur år 2004 och i början av 2008; det är sannolikt att lönsamheten kommer att försämras avsevärt när konjunkturen vänder. Eftersom fästdon är industriprodukter som används i många olika sektorer är de ytterst känsliga för förändringar i den allmänna konjunkturen och i all synnerhet för förändringar i industriproduktionen. |
| --- | --- |

(143)

Det bör noteras att den övergripande positiva lönsamheten under skadeundersökningsperioden sammanföll i tiden med en expanderande marknad under högkonjunktur år 2004 och i början av 2008; det är sannolikt att lönsamheten kommer att försämras avsevärt när konjunkturen vänder. Eftersom fästdon är industriprodukter som används i många olika sektorer är de ytterst känsliga för förändringar i den allmänna konjunkturen och i all synnerhet för förändringar i industriproduktionen.

| (144) | Kassaflödet från försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen ökade med 33 procent fram till 2005 men återvände under undersökningsperioden till en nivå som låg nära ursprungsnivån. |
| --- | --- |

(144)

Kassaflödet från försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen ökade med 33 procent fram till 2005 men återvände under undersökningsperioden till en nivå som låg nära ursprungsnivån.

5.5   Investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

| (145) | Tillverkning av fästdon är en förhållandevis kapitalintensiv verksamhet. Gemenskapsindustrin har hävdat att produktionen måste optimeras för att man ska kunna klara de allt besvärligare villkor som råder på marknaden. För att åstadkomma den nödvändiga flexibiliteten har gemenskapsindustrin behållit en relativt hög investeringsnivå, som trots att den har minskat något under skadeundersökningsperioden ändå fortfarande är betydande. Investeringarna har främst avsett inköp av nya maskiner för att optimera produktionen.










  Gemenskapsindustrin, urval | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar i den berörda produkten, totalt (tusental euro) | 35 294 | 23 965 | 31 373 | 30 634 | 31 442 |
| Index | 100 | 68 | 89 | 87 | 89 |

(145)

Tillverkning av fästdon är en förhållandevis kapitalintensiv verksamhet. Gemenskapsindustrin har hävdat att produktionen måste optimeras för att man ska kunna klara de allt besvärligare villkor som råder på marknaden. För att åstadkomma den nödvändiga flexibiliteten har gemenskapsindustrin behållit en relativt hög investeringsnivå, som trots att den har minskat något under skadeundersökningsperioden ändå fortfarande är betydande. Investeringarna har främst avsett inköp av nya maskiner för att optimera produktionen.

Gemenskapsindustrin, urval

2003

2004

2005

2006

UP

Investeringar i den berörda produkten, totalt (tusental euro)

35 294

23 965

31 373

30 634

31 442

Index

100

68

89

87

89

| (146) | Under skadeundersökningsperioden ökade räntabiliteten, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, med 7 procentenheter mellan 2003 och undersökningsperioden. Förklaringen till detta är att gemenskapsindustrin har försökt maximera utnyttjandet av sin befintliga produktionskapacitet utan att göra större investeringar. Som framgick under undersökningen har alla tillverkarna i urvalet utvecklat sina interna verktygsresurser i syfte att anpassa sina produktionsanläggningar till sin nya kundbas (specialprodukter baserade på kundernas ritningar).










  Gemenskapsindustrin, urval | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räntabilitet | 6 % | 16 % | 12 % | 12 % | 13 % |

(146)

Under skadeundersökningsperioden ökade räntabiliteten, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, med 7 procentenheter mellan 2003 och undersökningsperioden. Förklaringen till detta är att gemenskapsindustrin har försökt maximera utnyttjandet av sin befintliga produktionskapacitet utan att göra större investeringar. Som framgick under undersökningen har alla tillverkarna i urvalet utvecklat sina interna verktygsresurser i syfte att anpassa sina produktionsanläggningar till sin nya kundbas (specialprodukter baserade på kundernas ritningar).

Gemenskapsindustrin, urval

2003

2004

2005

2006

UP

Räntabilitet

6 %

16 %

12 %

12 %

13 %

| (147) | Det framkom ingen bevisning som tydde på att kapitalanskaffningsförmågan hade vare sig minskat eller ökat under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Det framkom ingen bevisning som tydde på att kapitalanskaffningsförmågan hade vare sig minskat eller ökat under skadeundersökningsperioden.

5.6   Sysselsättning och produktivitet

| (148) | Utvecklingen när det gäller sysselsättning, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin såg ut på följande sätt:










  Gemenskapsindustrin totalt | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 5 600 | 6 353 | 6 359 | 6 272 | 6 257 |
| Index | 100 | 113 | 114 | 112 | 112 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 68 | 64 | 58 | 62 | 64 |
| Index | 100 | 95 | 86 | 91 | 95 |

(148)

Utvecklingen när det gäller sysselsättning, produktivitet och lönekostnader i gemenskapsindustrin såg ut på följande sätt:

Gemenskapsindustrin totalt

2003

2004

2005

2006

UP

Antal anställda

5 600

6 353

6 359

6 272

6 257

Index

100

113

114

112

112

Produktivitet (ton per anställd)

68

64

58

62

64

Index

100

95

86

91

95

| (149) | Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade mellan 2003 och undersökningsperioden. Detta berodde både på en satsning på att vidmakthålla produktionsvolymen och på tillverkningen av mer diversifierade komplexa produkter, som kräver konstant flexibilitet hos verktyg och maskiner. Resultaten av denna strategiska process inom gemenskapsindustrin återspeglades också i produktiviteten, som var stabil under skadeundersökningsperioden trots att industrin var tvungen att anpassa sig till sin nya kundbas (specialprodukter baserade på kundernas ritningar), som kräver större personalresurser. |
| --- | --- |

(149)

Antalet anställda i gemenskapsindustrin ökade mellan 2003 och undersökningsperioden. Detta berodde både på en satsning på att vidmakthålla produktionsvolymen och på tillverkningen av mer diversifierade komplexa produkter, som kräver konstant flexibilitet hos verktyg och maskiner. Resultaten av denna strategiska process inom gemenskapsindustrin återspeglades också i produktiviteten, som var stabil under skadeundersökningsperioden trots att industrin var tvungen att anpassa sig till sin nya kundbas (specialprodukter baserade på kundernas ritningar), som kräver större personalresurser.

5.7   Löner

| (150) | Den genomsnittliga lönenivån ökade något under skadeundersökningsperioden.










  Gemenskapsindustrin, urval | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönekostnad per anställd för den berörda produkten | 30 478 | 32 042 | 32 089 | 34 232 | 35 662 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 112 | 117 |

(150)

Den genomsnittliga lönenivån ökade något under skadeundersökningsperioden.

Gemenskapsindustrin, urval

2003

2004

2005

2006

UP

Lönekostnad per anställd för den berörda produkten

30 478

32 042

32 089

34 232

35 662

Index

100

105

105

112

117

5.8   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

| (151) | Som anges i skälet ovan ligger de konstaterade dumpningsmarginalerna klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(151)

Som anges i skälet ovan ligger de konstaterade dumpningsmarginalerna klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara.

| (152) | Gemenskapsindustrin återhämtar sig inte från verkningarna av tidigare dumpning, eftersom inga undersökningar har gjorts tidigare. |
| --- | --- |

(152)

Gemenskapsindustrin återhämtar sig inte från verkningarna av tidigare dumpning, eftersom inga undersökningar har gjorts tidigare.

5.9   Slutsats om skada

| (153) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import från Kina av den berörda produkten med nästan 180 procent, och under undersökningsperioden uppnådde den dumpade importen en marknadsandel om 26 procent. Priserna på den dumpade importen av den berörda produkten underskred dessutom väsentligt gemenskapsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden. Prisunderskridandet, beräknat som ett vägt genomsnitt, var över 40 procent. |
| --- | --- |

(153)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import från Kina av den berörda produkten med nästan 180 procent, och under undersökningsperioden uppnådde den dumpade importen en marknadsandel om 26 procent. Priserna på den dumpade importen av den berörda produkten underskred dessutom väsentligt gemenskapsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden. Prisunderskridandet, beräknat som ett vägt genomsnitt, var över 40 procent.

| (154) | Gemenskapens förbrukning ökade under denna tid med 29 procent medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med bara 1 procent. Gemenskapsindustrins marknadsandel föll med 24 procent och gemenskapsindustrin kunde inte helt kompensera den globala ökningen av råvarupriserna genom att höja priserna för sina kunder, vilket ledde till att dess lönsamhet förblev låg. |
| --- | --- |

(154)

Gemenskapens förbrukning ökade under denna tid med 29 procent medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med bara 1 procent. Gemenskapsindustrins marknadsandel föll med 24 procent och gemenskapsindustrin kunde inte helt kompensera den globala ökningen av råvarupriserna genom att höja priserna för sina kunder, vilket ledde till att dess lönsamhet förblev låg.

| (155) | Under skadeundersökningsperioden ökade därför tillverkningen inte i samma takt som gemenskapens förbrukning, och kapacitetsutnyttjandet förblev mycket lågt: omkring 50 procent. Detta har också haft en negativ inverkan på lönsamheten eftersom det har hindrat industrin från att maximalt utnyttja stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

(155)

Under skadeundersökningsperioden ökade därför tillverkningen inte i samma takt som gemenskapens förbrukning, och kapacitetsutnyttjandet förblev mycket lågt: omkring 50 procent. Detta har också haft en negativ inverkan på lönsamheten eftersom det har hindrat industrin från att maximalt utnyttja stordriftsfördelar.

| (156) | Den dumpade importens effekt på gemenskapsindustrins lönsamhet mildrades något under skadeundersökningsperioden av att gemenskapsmarknaden expanderade och av att det rådde högkonjunktur. Situationen kan dock bli den motsatta när konjunkturen vänder. |
| --- | --- |

(156)

Den dumpade importens effekt på gemenskapsindustrins lönsamhet mildrades något under skadeundersökningsperioden av att gemenskapsmarknaden expanderade och av att det rådde högkonjunktur. Situationen kan dock bli den motsatta när konjunkturen vänder.

| (157) | Trots att industrin under hela skadeundersökningsperioden gjorde betydande ansträngningar att genom flexibel produktion bibehålla sin produktionsvolym, och trots att den ständigt ansträngde sig att öka sin produktivitet och konkurrenskraft, återspeglade dess lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet inte den stadiga ökningen av efterfrågan i gemenskapen på den berörda produkten. Denna trend kan få allvarliga konsekvenser för gemenskapsindustrins förmåga att vidmakthålla tillverkningen av högkvalitetskomponenter. |
| --- | --- |

(157)

Trots att industrin under hela skadeundersökningsperioden gjorde betydande ansträngningar att genom flexibel produktion bibehålla sin produktionsvolym, och trots att den ständigt ansträngde sig att öka sin produktivitet och konkurrenskraft, återspeglade dess lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet inte den stadiga ökningen av efterfrågan i gemenskapen på den berörda produkten. Denna trend kan få allvarliga konsekvenser för gemenskapsindustrins förmåga att vidmakthålla tillverkningen av högkvalitetskomponenter.

| (158) | Sedan informationsdokumentet gjorts tillgängligt hävdade exporterande tillverkare i Kina och importörerna i gemenskapen att eftersom vissa indikatorer – bl.a. försäljningsvolym, pris och vinst – uppvisar en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden, borde kommissionen dra slutsatsen att gemenskapsindustrin inte har lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(158)

Sedan informationsdokumentet gjorts tillgängligt hävdade exporterande tillverkare i Kina och importörerna i gemenskapen att eftersom vissa indikatorer – bl.a. försäljningsvolym, pris och vinst – uppvisar en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden, borde kommissionen dra slutsatsen att gemenskapsindustrin inte har lidit väsentlig skada.

| (159) | Gemenskapsindustrin har å andra sidan hävdat att den rådande låga lönsamheten i allt högre grad påverkar dess förmåga att vidmakthålla och förbättra sin produktionsutrustning på en nivå som gör det möjligt för den att förbli en mer betydande aktör på den del av marknaden där priserna ligger högre. Förlusten av stora produktionsvolymer när det gäller standardprodukter påverkar därmed också gemenskapsindustrins förmåga att fortsätta tillhandahålla högkvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

(159)

Gemenskapsindustrin har å andra sidan hävdat att den rådande låga lönsamheten i allt högre grad påverkar dess förmåga att vidmakthålla och förbättra sin produktionsutrustning på en nivå som gör det möjligt för den att förbli en mer betydande aktör på den del av marknaden där priserna ligger högre. Förlusten av stora produktionsvolymer när det gäller standardprodukter påverkar därmed också gemenskapsindustrins förmåga att fortsätta tillhandahålla högkvalitetsprodukter.

| (160) | Undersökningen har sedermera bekräftat att väsentlig skada har uppstått till följd av att gemenskapsprodukter i avsevärd utsträckning har konkurrerats ut av kinesisk import inom vissa betydelsefulla marknadssegment, vilket har fått negativ inverkan på kapacitetsutnyttjandet och lönsamheten, även om denna inverkan i någon mån har mildrats av att industrin lyckats kompensera minskningen av produktionsvolymerna genom att satsa på marknadssegment och produkter som ger större intäkter. |
| --- | --- |

(160)

Undersökningen har sedermera bekräftat att väsentlig skada har uppstått till följd av att gemenskapsprodukter i avsevärd utsträckning har konkurrerats ut av kinesisk import inom vissa betydelsefulla marknadssegment, vilket har fått negativ inverkan på kapacitetsutnyttjandet och lönsamheten, även om denna inverkan i någon mån har mildrats av att industrin lyckats kompensera minskningen av produktionsvolymerna genom att satsa på marknadssegment och produkter som ger större intäkter.

| (161) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(161)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledande anmärkning

| (162) | Det undersöktes i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Andra kända faktorer än den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(162)

Det undersöktes i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen om det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Andra kända faktorer än den dumpade importen som vid samma tid skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2.   Verkningarna av importen från Kina

| (163) | Mellan 2004 och undersökningsperioden ökade den synbara förbrukningen i gemenskapen (räknat i volym) med 29 procent, samtidigt som gemenskapstillverkarnas försäljning ökade med bara 17 procent. Detta innebär att gemenskapstillverkarnas marknadsandel under denna tid minskade med mer än 6,8 procentenheter. |
| --- | --- |

(163)

Mellan 2004 och undersökningsperioden ökade den synbara förbrukningen i gemenskapen (räknat i volym) med 29 procent, samtidigt som gemenskapstillverkarnas försäljning ökade med bara 17 procent. Detta innebär att gemenskapstillverkarnas marknadsandel under denna tid minskade med mer än 6,8 procentenheter.

| (164) | Icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade att bilden skulle se signifikant annorlunda ut om försäljningen uttrycktes i värde snarare än i kvantitet, eftersom försäljningspriset per enhet för gemenskapstillverkade fästdon ligger avsevärt högre än för kinesiska produkter och dessutom har stigit under skadeundersökningsperioden. Vid analysen av lågprisimportens inverkan på gemenskapsmarknaden ansågs det dock lämpligt att i linje med tidigare praxis bedöma importtrender och marknadsandelar huvudsakligen på volymbasis snarare än på värdebasis. Försäljningsvärden påverkas dessutom av förändringar i produktmixen, något som är fallet här eftersom gemenskapsindustrin övergick till produkter med högre värde. Slutligen bör det noteras att försäljningstrenderna bara är en av skadefaktorerna och inte i sig har någon avgörande inverkan. |
| --- | --- |

(164)

Icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade att bilden skulle se signifikant annorlunda ut om försäljningen uttrycktes i värde snarare än i kvantitet, eftersom försäljningspriset per enhet för gemenskapstillverkade fästdon ligger avsevärt högre än för kinesiska produkter och dessutom har stigit under skadeundersökningsperioden. Vid analysen av lågprisimportens inverkan på gemenskapsmarknaden ansågs det dock lämpligt att i linje med tidigare praxis bedöma importtrender och marknadsandelar huvudsakligen på volymbasis snarare än på värdebasis. Försäljningsvärden påverkas dessutom av förändringar i produktmixen, något som är fallet här eftersom gemenskapsindustrin övergick till produkter med högre värde. Slutligen bör det noteras att försäljningstrenderna bara är en av skadefaktorerna och inte i sig har någon avgörande inverkan.

| (165) | Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Kina avsevärt, med över 170 procent, och denna imports andel av gemenskapsmarknaden räknat i volym ökade från 17 till 26 procent mellan 2004 och undersökningsperioden, samtidigt som gemenskapstillverkarna successivt förlorade marknadsandelar. |
| --- | --- |

(165)

Mellan 2003 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Kina avsevärt, med över 170 procent, och denna imports andel av gemenskapsmarknaden räknat i volym ökade från 17 till 26 procent mellan 2004 och undersökningsperioden, samtidigt som gemenskapstillverkarna successivt förlorade marknadsandelar.

| (166) | Priserna för den dumpade importen var förhållandevis stabila och låga under skadeundersökningsperioden, trots att råvarupriserna steg globalt. Till skillnad från de kinesiska exportörernas priser följde däremot de försäljningspriser som tillverkarna i gemenskapen tog ut den stigande trenden för råvarukostnaderna. |
| --- | --- |

(166)

Priserna för den dumpade importen var förhållandevis stabila och låga under skadeundersökningsperioden, trots att råvarupriserna steg globalt. Till skillnad från de kinesiska exportörernas priser följde däremot de försäljningspriser som tillverkarna i gemenskapen tog ut den stigande trenden för råvarukostnaderna.

| (167) | På grund av de ökande kvantiteterna av importerade standardprodukter med ursprung i Kina har gemenskapsindustrin utvecklat sin verksamhet i fråga om tillverkning av specialkomponenter (baserade på kundernas ritningar) och därigenom lyckats vidmakthålla sina produktionsvolymer och undvika en ytterligare försämring av lönsamheten. Dessa produkter, som hör till den del av marknaden där priserna ligger högre, kan dock inte helt kompensera förlusten av stora produktionsvolymer avseende standardprodukter. |
| --- | --- |

(167)

På grund av de ökande kvantiteterna av importerade standardprodukter med ursprung i Kina har gemenskapsindustrin utvecklat sin verksamhet i fråga om tillverkning av specialkomponenter (baserade på kundernas ritningar) och därigenom lyckats vidmakthålla sina produktionsvolymer och undvika en ytterligare försämring av lönsamheten. Dessa produkter, som hör till den del av marknaden där priserna ligger högre, kan dock inte helt kompensera förlusten av stora produktionsvolymer avseende standardprodukter.

| (168) | Priserna för den dumpade importen underskred dessutom gemenskapsindustrins priser i väsentlig grad och utövade därför en stark prispress nedåt, samtidigt som råvarukostnaderna steg avsevärt. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte helt kunde kompensera kostnadsökningarna genom att höja priserna för sina kunder eftersom de avsevärda volymer av dumpade produkter som importerades från Kina innebar en mycket stark prispress. Detta gjorde lönsamheten otillräcklig och ledde till svag räntabilitet och dåligt kassaflöde. |
| --- | --- |

(168)

Priserna för den dumpade importen underskred dessutom gemenskapsindustrins priser i väsentlig grad och utövade därför en stark prispress nedåt, samtidigt som råvarukostnaderna steg avsevärt. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte helt kunde kompensera kostnadsökningarna genom att höja priserna för sina kunder eftersom de avsevärda volymer av dumpade produkter som importerades från Kina innebar en mycket stark prispress. Detta gjorde lönsamheten otillräcklig och ledde till svag räntabilitet och dåligt kassaflöde.

| (169) | Ett antal exportörer och importörer samt intresseorganisationer för exportörer och importörer hävdade att den kinesiska exporten inte konkurrerar med gemenskapsindustrins produkter eftersom de tillhör olika produktkategorier, som kompletterar varandra. Det förefaller visserligen stämma att den kinesiska exporten under undersökningsperioden var koncentrerad till vissa marknadssegment, bl.a. skruvar och bultar av standardtyp, men man bör hålla i minnet att marknaderna för de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin respektive av de kinesiska exportörerna trots detta i betydande grad överlappar varandra samt att det rör sig om en situation som är stadd i ständig utveckling. Gemenskapsindustrin har i vissa marknadssegment redan förlorat större delen av sin marknadsandel till importerade produkter, och om de rådande trenderna fortsätter kan den även komma att förlora marknaden för sina i dagsläget starka produkter. |
| --- | --- |

(169)

Ett antal exportörer och importörer samt intresseorganisationer för exportörer och importörer hävdade att den kinesiska exporten inte konkurrerar med gemenskapsindustrins produkter eftersom de tillhör olika produktkategorier, som kompletterar varandra. Det förefaller visserligen stämma att den kinesiska exporten under undersökningsperioden var koncentrerad till vissa marknadssegment, bl.a. skruvar och bultar av standardtyp, men man bör hålla i minnet att marknaderna för de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin respektive av de kinesiska exportörerna trots detta i betydande grad överlappar varandra samt att det rör sig om en situation som är stadd i ständig utveckling. Gemenskapsindustrin har i vissa marknadssegment redan förlorat större delen av sin marknadsandel till importerade produkter, och om de rådande trenderna fortsätter kan den även komma att förlora marknaden för sina i dagsläget starka produkter.

| (170) | Uppgifterna från Eurostat visade också att det för varje enskilt KN-nummer finns en betydande gemenskapsproduktion som konkurrerar med import från Kina. Vissa importörer har hävdat att gemenskapsproduktion visserligen förekommer inom alla KN-numren men däremot inte för vissa produkttyper och kvaliteter inom de enskilda KN-numren. Inga uppgifter till stöd för det påståendet har dock redovisats. Dessutom utnyttjar gemenskapstillverkarna, som visas i avsnitt 4.5.1, för närvarande ungefär hälften av sin produktionskapacitet; de har tekniska möjligheter att tillverka alla sorters fästdon om detta är motiverat mot bakgrund av förhållandena på marknaden. |
| --- | --- |

(170)

Uppgifterna från Eurostat visade också att det för varje enskilt KN-nummer finns en betydande gemenskapsproduktion som konkurrerar med import från Kina. Vissa importörer har hävdat att gemenskapsproduktion visserligen förekommer inom alla KN-numren men däremot inte för vissa produkttyper och kvaliteter inom de enskilda KN-numren. Inga uppgifter till stöd för det påståendet har dock redovisats. Dessutom utnyttjar gemenskapstillverkarna, som visas i avsnitt 4.5.1, för närvarande ungefär hälften av sin produktionskapacitet; de har tekniska möjligheter att tillverka alla sorters fästdon om detta är motiverat mot bakgrund av förhållandena på marknaden.

| (171) | Slutsatsen blir därför att det tryck som utövades av den dumpade importen, vars volym och marknadsandel ökade avsevärt från och med 2003 och som skedde till dumpade priser, var en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(171)

Slutsatsen blir därför att det tryck som utövades av den dumpade importen, vars volym och marknadsandel ökade avsevärt från och med 2003 och som skedde till dumpade priser, var en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Import från andra tredjeländer

| (172) | Som nämnts ovan var det Kina som svarade för den största exporten av den likadana produkten till gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Importen från Kina av den berörda produkten som andel av importen från övriga världen ökade med 20 procentenheter under skadeundersökningsperioden och uppgick till 61 procent vid undersökningsperiodens slut. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd import från övriga världen (utom Kina) (ton) | 321 059 | 337 402 | 306 525 | 359 860 | 391 590 |
| Index | 100 | 105 | 95 | 112 | 122 |
| Sammanlagd import från övriga världen (utom Kina) (tusental euro) | 725 264 | 799 161 | 825 250 | 929 873 | 1 052 993 |
| Index | 100 | 110 | 114 | 128 | 145 |
| Belopp per enhet: (euro per ton) | 2 258 | 2 368 | 2 692 | 2 583 | 2 689 |
| Index | 100 | 105 | 119 | 114 | 119 |
| Import från Kina som andel av den sammanlagda importen från övriga världen (%) | 40,23 % | 46,67 % | 55,85 % | 57,43 % | 60,58 % |
| Källa: Comext |

(172)

Som nämnts ovan var det Kina som svarade för den största exporten av den likadana produkten till gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Importen från Kina av den berörda produkten som andel av importen från övriga världen ökade med 20 procentenheter under skadeundersökningsperioden och uppgick till 61 procent vid undersökningsperiodens slut.

2003

2004

2005

2006

UP

Sammanlagd import från övriga världen (utom Kina) (ton)

321 059

337 402

306 525

359 860

391 590

Index

100

105

95

112

122

Sammanlagd import från övriga världen (utom Kina) (tusental euro)

725 264

799 161

825 250

929 873

1 052 993

Index

100

110

114

128

145

Belopp per enhet: (euro per ton)

2 258

2 368

2 692

2 583

2 689

Index

100

105

119

114

119

Import från Kina som andel av den sammanlagda importen från övriga världen (%)

40,23 %

46,67 %

55,85 %

57,43 %

60,58 %

Källa: Comext

| (173) | Som framgår av figuren nedan (källa: Comext) konstaterades det dessutom att det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (i euro) inte följde samma trend för importen från övriga världen som för importen från Kina: det pris som övriga världen tog ut ökade under skadeundersökningsperioden med 19 procent, att jämföra med 2 procent för importen från Kina. Genomsnittspriset per enhet (i euro per ton) för övriga världen låg i genomsnitt 180 procent över genomsnittspriset per enhet för importen från Kina. |
| --- | --- |

(173)

Som framgår av figuren nedan (källa: Comext) konstaterades det dessutom att det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (i euro) inte följde samma trend för importen från övriga världen som för importen från Kina: det pris som övriga världen tog ut ökade under skadeundersökningsperioden med 19 procent, att jämföra med 2 procent för importen från Kina. Genomsnittspriset per enhet (i euro per ton) för övriga världen låg i genomsnitt 180 procent över genomsnittspriset per enhet för importen från Kina.

Image

| (174) | Det anses därför att import med ursprung i andra tredjeländer inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Tabellen nedan, som är mer specifik i och med att den innehåller uppgifter för de främsta exportländerna (Taiwan, Japan och USA), visar exakt samma trender som för kategorin ”övriga världen”. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan (ton) | 171 770 | 180 176 | 160 765 | 169 777 | 186 901 |
| Japan (ton) | 22 392 | 17 289 | 21 735 | 52 056 | 56 852 |
| USA (ton) | 6 537 | 6 132 | 6 059 | 7 254 | 7 459 |
| Index (aggregerat) | 100 | 101 | 94 | 114 | 125 |
| Aggregerat pris per enhet: (euro per ton) | 2 238 | 2 297 | 2 626 | 2 456 | 2 510 |
| Källa: Comext |

(174)

Det anses därför att import med ursprung i andra tredjeländer inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Tabellen nedan, som är mer specifik i och med att den innehåller uppgifter för de främsta exportländerna (Taiwan, Japan och USA), visar exakt samma trender som för kategorin ”övriga världen”.

2003

2004

2005

2006

UP

Taiwan (ton)

171 770

180 176

160 765

169 777

186 901

Japan (ton)

22 392

17 289

21 735

52 056

56 852

USA (ton)

6 537

6 132

6 059

7 254

7 459

Index (aggregerat)

100

101

94

114

125

Aggregerat pris per enhet: (euro per ton)

2 238

2 297

2 626

2 456

2 510

Källa: Comext

3.2   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (175) | Det undersöktes också om gemenskapsindustrins export till länder utanför EU kunde ha bidragit till den skada som industrin led under skadeundersökningsperioden. Exporten till länder utanför EU motsvarade 2006 bara omkring 11 procent av gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten. Denna export ökade med omkring 81 procent mellan 2003 och undersökningsperioden. Dessutom skedde denna export genomgående till priser som låg avsevärt över försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. Slutsatsen blir därför att resultaten av export till tredjeland inte vållade gemenskapsindustrin någon väsentlig skada. | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapens export av den berörda produkten till övriga världen (ton) | 114 211 | 135 656 | 149 463 | 171 240 | 197 722 |
| Index | 100 | 119 | 131 | 150 | 173 |
| Gemenskapens export av den berörda produkten till övriga världen (tusental euro) | 513 286 | 611 366 | 683 624 | 825 528 | 927 644 |
| Index | 100 | 119 | 133 | 161 | 181 |
| Belopp per enhet: (euro per ton) | 4 494 | 4 506 | 4 573 | 4 820 | 4 691 |

(175)

Det undersöktes också om gemenskapsindustrins export till länder utanför EU kunde ha bidragit till den skada som industrin led under skadeundersökningsperioden. Exporten till länder utanför EU motsvarade 2006 bara omkring 11 procent av gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten. Denna export ökade med omkring 81 procent mellan 2003 och undersökningsperioden. Dessutom skedde denna export genomgående till priser som låg avsevärt över försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden. Slutsatsen blir därför att resultaten av export till tredjeland inte vållade gemenskapsindustrin någon väsentlig skada.

2003

2004

2005

2006

UP

Gemenskapens export av den berörda produkten till övriga världen (ton)

114 211

135 656

149 463

171 240

197 722

Index

100

119

131

150

173

Gemenskapens export av den berörda produkten till övriga världen (tusental euro)

513 286

611 366

683 624

825 528

927 644

Index

100

119

133

161

181

Belopp per enhet: (euro per ton)

4 494

4 506

4 573

4 820

4 691

3.3   Ökning av råvarupriser

| (176) | Den tillgängliga bevisningen tyder visserligen på att stålpriserna i gemenskapen ökade något under undersökningsperioden, men dessa prisökningar förefaller inte ha varit den avgörande faktorn bakom försämringen av gemenskapsindustrins situation. Försämringen berodde snarare, som påpekas i skäl 165 på förlusten av marknadsandelar. Det framkom av undersökningen att ökningen under skadeundersökningsperioden av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet huvudsakligen berodde på att produkter av specialtyp – som är dyrare att tillverka – kom att svara för en allt större andel av gemenskapsindustrins produktmix. |
| --- | --- |

(176)

Den tillgängliga bevisningen tyder visserligen på att stålpriserna i gemenskapen ökade något under undersökningsperioden, men dessa prisökningar förefaller inte ha varit den avgörande faktorn bakom försämringen av gemenskapsindustrins situation. Försämringen berodde snarare, som påpekas i skäl 165 på förlusten av marknadsandelar. Det framkom av undersökningen att ökningen under skadeundersökningsperioden av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet huvudsakligen berodde på att produkter av specialtyp – som är dyrare att tillverka – kom att svara för en allt större andel av gemenskapsindustrins produktmix.

| (177) | Vidare kunde gemenskapsindustrin inte höja försäljningspriset tillräckligt för att kompensera den kostnadsökning som uppstått till följd av tillverkningen av produkter som betingar ett högre pris. Denna brist på prisflexibilitet berodde på att den dumpade importen med ursprung i Kina samtidigt ökade kraftigt och låg på en prisnivå som avsevärt underskred gemenskapsindustrins. Dessa sakomständigheter föranleder slutsatsen att gemenskapsindustrin utsattes för en mycket stor prispress genom den dumpade importen och följaktligen saknade möjlighet att helt kompensera kostnadsökningen genom att höja sina försäljningspriser. |
| --- | --- |

(177)

Vidare kunde gemenskapsindustrin inte höja försäljningspriset tillräckligt för att kompensera den kostnadsökning som uppstått till följd av tillverkningen av produkter som betingar ett högre pris. Denna brist på prisflexibilitet berodde på att den dumpade importen med ursprung i Kina samtidigt ökade kraftigt och låg på en prisnivå som avsevärt underskred gemenskapsindustrins. Dessa sakomständigheter föranleder slutsatsen att gemenskapsindustrin utsattes för en mycket stor prispress genom den dumpade importen och följaktligen saknade möjlighet att helt kompensera kostnadsökningen genom att höja sina försäljningspriser.

| (178) | Slutligen bör det noteras att ökningen av råvarupriserna borde ha påverkat alla aktörer på marknaden, även de exporterande tillverkarna i Kina, och att denna prisökning därför inte kan betraktas som en faktor som särskilt vållade gemenskapsindustrin skada – i synnerhet inte som försäljningspriset per enhet för den berörda produkten med ursprung i Kina förblev stabilt trots att råvarupriserna steg. |
| --- | --- |

(178)

Slutligen bör det noteras att ökningen av råvarupriserna borde ha påverkat alla aktörer på marknaden, även de exporterande tillverkarna i Kina, och att denna prisökning därför inte kan betraktas som en faktor som särskilt vållade gemenskapsindustrin skada – i synnerhet inte som försäljningspriset per enhet för den berörda produkten med ursprung i Kina förblev stabilt trots att råvarupriserna steg.

| (179) | På grundval av framställningen ovan dras slutsatsen att ökningen av råvarupriserna inte i sig bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(179)

På grundval av framställningen ovan dras slutsatsen att ökningen av råvarupriserna inte i sig bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (180) | Skadan utgörs i det aktuella fallet främst av utebliven potentiell försäljningsvolym på en växande marknad samt förlorad marknadsandel. De därav följande prissänkningarna och uteblivna stordriftsfördelarna på grund av lågt kapacitetsutnyttjande ledde till att lönsamheten blev otillräcklig trots att den allmänna konjunkturen var gynnsam under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(180)

Skadan utgörs i det aktuella fallet främst av utebliven potentiell försäljningsvolym på en växande marknad samt förlorad marknadsandel. De därav följande prissänkningarna och uteblivna stordriftsfördelarna på grund av lågt kapacitetsutnyttjande ledde till att lönsamheten blev otillräcklig trots att den allmänna konjunkturen var gynnsam under skadeundersökningsperioden.

| (181) | Undersökningen har visat att bristen på förbättring för de flesta av skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin sammanföll med en kraftig ökning av volymen och marknadsandelen för importen från Kina och med ett betydande prisunderskridande i samband med den importen. Det konstaterades också att import med ursprung i andra tredjeländer inte kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led eftersom de genomsnittliga priserna för import från sådana länder ligger avsevärt högre än priserna för import från Kina och eftersom marknadsandelen i gemenskapen för import från andra länder än Kina har minskat jämfört med marknadsandelen för importen från Kina. |
| --- | --- |

(181)

Undersökningen har visat att bristen på förbättring för de flesta av skadeindikatorerna för gemenskapsindustrin sammanföll med en kraftig ökning av volymen och marknadsandelen för importen från Kina och med ett betydande prisunderskridande i samband med den importen. Det konstaterades också att import med ursprung i andra tredjeländer inte kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led eftersom de genomsnittliga priserna för import från sådana länder ligger avsevärt högre än priserna för import från Kina och eftersom marknadsandelen i gemenskapen för import från andra länder än Kina har minskat jämfört med marknadsandelen för importen från Kina.

| (182) | Att gemenskapsindustrins export till länder utanför EU har utvecklats positivt innebär att den potentiella verkan av denna utveckling inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som gemenskapsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(182)

Att gemenskapsindustrins export till länder utanför EU har utvecklats positivt innebär att den potentiella verkan av denna utveckling inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som gemenskapsindustrin har lidit.

| (183) | Den rekordstora ökning av råvarupriserna som faktiskt inträffade under skadeundersökningsperioden borde vidare ha påverkat alla aktörer på marknaden, och det tidsmässiga mönstret för skadeindikatorerna tyder dessutom inte på att denna prisökning skulle ha varit huvudorsaken till den skada som gemenskapsindustrin led. |
| --- | --- |

(183)

Den rekordstora ökning av råvarupriserna som faktiskt inträffade under skadeundersökningsperioden borde vidare ha påverkat alla aktörer på marknaden, och det tidsmässiga mönstret för skadeindikatorerna tyder dessutom inte på att denna prisökning skulle ha varit huvudorsaken till den skada som gemenskapsindustrin led.

| (184) | Därför dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(184)

Därför dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna synpunkter

| (185) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen har det undersökts om det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder beträffande import från det berörda landet. Frågeformulär sändes till alla importörer, handlare och industriella användare som nämndes i klagomålet. Svar på frågeformuläret inkom från sju importörer, och dessutom mottog kommissionen viss information från industriella användare. |
| --- | --- |

(185)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen har det undersökts om det finns några tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder beträffande import från det berörda landet. Frågeformulär sändes till alla importörer, handlare och industriella användare som nämndes i klagomålet. Svar på frågeformuläret inkom från sju importörer, och dessutom mottog kommissionen viss information från industriella användare.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (186) | Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden. Gemenskapsindustrin är en konkurrenskraftig och ekonomiskt bärkraftig industri, något som framgår av att den kan exportera en rad olika produkter på globala marknader där konkurrensen är hård. Ett införande av åtgärder bör därför ge gemenskapsindustrin möjlighet att nå ett skäligt kapacitetsutnyttjande och förbättra sin ekonomiska situation. Detta kommer också att ge industrin möjlighet att fortsätta sina investeringar i teknik och att modernisera sina produktionsanläggningar, så att den kan överleva. |
| --- | --- |

(186)

Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden. Gemenskapsindustrin är en konkurrenskraftig och ekonomiskt bärkraftig industri, något som framgår av att den kan exportera en rad olika produkter på globala marknader där konkurrensen är hård. Ett införande av åtgärder bör därför ge gemenskapsindustrin möjlighet att nå ett skäligt kapacitetsutnyttjande och förbättra sin ekonomiska situation. Detta kommer också att ge industrin möjlighet att fortsätta sina investeringar i teknik och att modernisera sina produktionsanläggningar, så att den kan överleva.

| (187) | Om antidumpningsåtgärder inte införs är det däremot sannolikt att situationen för gemenskapsindustrin kommer att försämras. Gemenskapsindustrin kommer i så fall inte att kunna göra de investeringar som krävs för att den på ett ändamålsenligt sätt ska kunna konkurrera med import från tredje land, i synnerhet från Kina. Detta kommer att leda till att en del företag inom en snar framtid tvingas upphöra med sin tillverkning och avskeda sina anställda. En nedläggning av gemenskapstillverkning skulle öka beroendet av leverantörer utanför gemenskapen hos ett antal industrisektorer i gemenskapen som utgör senare led i förädlingskedjan. |
| --- | --- |

(187)

Om antidumpningsåtgärder inte införs är det däremot sannolikt att situationen för gemenskapsindustrin kommer att försämras. Gemenskapsindustrin kommer i så fall inte att kunna göra de investeringar som krävs för att den på ett ändamålsenligt sätt ska kunna konkurrera med import från tredje land, i synnerhet från Kina. Detta kommer att leda till att en del företag inom en snar framtid tvingas upphöra med sin tillverkning och avskeda sina anställda. En nedläggning av gemenskapstillverkning skulle öka beroendet av leverantörer utanför gemenskapen hos ett antal industrisektorer i gemenskapen som utgör senare led i förädlingskedjan.

| (188) | Slutsatsen är följaktligen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpning som den utsatts för och att sådana åtgärder därför ligger i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(188)

Slutsatsen är följaktligen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpning som den utsatts för och att sådana åtgärder därför ligger i gemenskapsindustrins intresse.

3.   Intresset hos icke-närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (189) | Sju importörer i det slutliga urvalet (se skäl 28) samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret. Dessa sju importörer svarade för omkring 15 procent av den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. En av dessa importörer godtog dock inte att kommissionen gjorde ett kontrollbesök, varför uppgifterna om detta företag fick lämnas utan beaktande. För de importörer som samarbetade helt och hållet svarar den berörda produkten för en betydande del av omsättningen. Lönsamheten för den berörda produkten befanns i genomsnitt vara högre än företagens allmänna lönsamhet. Under skadeundersökningsperioden ökade dessa importörers import av den berörda produkten kraftigt samtidigt som deras inköp från tillverkare i gemenskapen minskade. |
| --- | --- |

(189)

Sju importörer i det slutliga urvalet (se skäl 28) samarbetade i undersökningen genom att besvara frågeformuläret. Dessa sju importörer svarade för omkring 15 procent av den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. En av dessa importörer godtog dock inte att kommissionen gjorde ett kontrollbesök, varför uppgifterna om detta företag fick lämnas utan beaktande. För de importörer som samarbetade helt och hållet svarar den berörda produkten för en betydande del av omsättningen. Lönsamheten för den berörda produkten befanns i genomsnitt vara högre än företagens allmänna lönsamhet. Under skadeundersökningsperioden ökade dessa importörers import av den berörda produkten kraftigt samtidigt som deras inköp från tillverkare i gemenskapen minskade.

| (190) | Flera icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade i inlagor att antidumpningsåtgärder skulle leda till negativa verkningar av två slag: dels skulle det saknas tillräcklig kapacitet i gemenskapen för att säkerställa samma nivå på utbudet av den berörda produkten, dels skulle priset på den berörda produkten öka utan att prisökningen skulle kunna kompenseras genom höjning av priset för slutanvändarna, vilket skulle försämra importörernas lönsamhet. Det framgick av undersökningen att den berörda produkten svarar för bara en begränsad del av det produktsortiment som saluförs av de icke-närstående importörerna i gemenskapen och att dessa importörer huvudsakligen köper de övriga produkterna i gemenskapen. För att inte behöva lita till en enda leverantör köper importörerna i gemenskapen dessutom produkter av samma typ från tillverkare både i gemenskapen och i Kina, även om de köper störst kvantiteter från de exporterande tillverkarna i Kina. Det konstaterades också att importörerna i gemenskapen fortfarande förlitar sig på tillverkare i gemenskapen när det gäller leveranser av mindre kvantiteter av den berörda produkten för att tillgodose kortsiktiga behov hos sina kunder och fortsätta att erbjuda ett komplett produktsortiment. Importörerna i gemenskapen kunde inte lägga fram någon övertygande bevisning till stöd för påståendet att tillverkarna i gemenskapen inte skulle kunna tillgodose efterfrågan på alla typer av fästdon, både av standardtyp och motsvarande specifika kunders behov. Vidare visade undersökningen att importörerna i gemenskapen i allt större utsträckning utöver att enbart tillhandahålla fästdon även erbjuder sina kunder särskilda kompletterande logistiktjänster. Eventuella åtgärder som avsåg bara en begränsad del av produktsortimentet skulle därför få en än mer begränsad verkan eftersom logistiktjänsterna ger upphov till nya kostnader och nya intäkter. Med tanke på den avsevärda och diversifierade produktionskapacitet som finns i gemenskapen innebär detta att ett införande av åtgärder inte skulle hindra importörerna i gemenskapen från att erbjuda sina kunder samma tjänstenivå som i dag, vilket skulle begränsa åtgärdernas effekter på gemenskapsimportörernas lönsamhet. |
| --- | --- |

(190)

Flera icke-närstående importörer i gemenskapen hävdade i inlagor att antidumpningsåtgärder skulle leda till negativa verkningar av två slag: dels skulle det saknas tillräcklig kapacitet i gemenskapen för att säkerställa samma nivå på utbudet av den berörda produkten, dels skulle priset på den berörda produkten öka utan att prisökningen skulle kunna kompenseras genom höjning av priset för slutanvändarna, vilket skulle försämra importörernas lönsamhet. Det framgick av undersökningen att den berörda produkten svarar för bara en begränsad del av det produktsortiment som saluförs av de icke-närstående importörerna i gemenskapen och att dessa importörer huvudsakligen köper de övriga produkterna i gemenskapen. För att inte behöva lita till en enda leverantör köper importörerna i gemenskapen dessutom produkter av samma typ från tillverkare både i gemenskapen och i Kina, även om de köper störst kvantiteter från de exporterande tillverkarna i Kina. Det konstaterades också att importörerna i gemenskapen fortfarande förlitar sig på tillverkare i gemenskapen när det gäller leveranser av mindre kvantiteter av den berörda produkten för att tillgodose kortsiktiga behov hos sina kunder och fortsätta att erbjuda ett komplett produktsortiment. Importörerna i gemenskapen kunde inte lägga fram någon övertygande bevisning till stöd för påståendet att tillverkarna i gemenskapen inte skulle kunna tillgodose efterfrågan på alla typer av fästdon, både av standardtyp och motsvarande specifika kunders behov. Vidare visade undersökningen att importörerna i gemenskapen i allt större utsträckning utöver att enbart tillhandahålla fästdon även erbjuder sina kunder särskilda kompletterande logistiktjänster. Eventuella åtgärder som avsåg bara en begränsad del av produktsortimentet skulle därför få en än mer begränsad verkan eftersom logistiktjänsterna ger upphov till nya kostnader och nya intäkter. Med tanke på den avsevärda och diversifierade produktionskapacitet som finns i gemenskapen innebär detta att ett införande av åtgärder inte skulle hindra importörerna i gemenskapen från att erbjuda sina kunder samma tjänstenivå som i dag, vilket skulle begränsa åtgärdernas effekter på gemenskapsimportörernas lönsamhet.

| (191) | Det framgick av undersökningen att de sex icke-närstående importörer i gemenskapen hos vilka besök gjordes hade ökat sina inköp av produkter från Kina avsevärt under skadeundersökningsperioden, något som hade haft en särskilt positiv inverkan på lönsamheten för deras försäljning av fästdon. Den genomsnittliga vinstmarginalen för den berörda produkten, som låg på nära 10 procent, befanns överstiga importörernas övergripande vinstmarginal. Även den övergripande lönsamheten befanns vara positiv för alla de sex icke-närstående importörer i gemenskapen som besöktes, med marginaler på mellan 5 och 10 procent. |
| --- | --- |

(191)

Det framgick av undersökningen att de sex icke-närstående importörer i gemenskapen hos vilka besök gjordes hade ökat sina inköp av produkter från Kina avsevärt under skadeundersökningsperioden, något som hade haft en särskilt positiv inverkan på lönsamheten för deras försäljning av fästdon. Den genomsnittliga vinstmarginalen för den berörda produkten, som låg på nära 10 procent, befanns överstiga importörernas övergripande vinstmarginal. Även den övergripande lönsamheten befanns vara positiv för alla de sex icke-närstående importörer i gemenskapen som besöktes, med marginaler på mellan 5 och 10 procent.

| (192) | De undersökta företagen erbjuder ett mycket brett produktsortiment, där den berörda produkten bara utgör en del. Dessutom fortsätter importörerna både att köpa den berörda produkten av tillverkare i gemenskapen och att importera den från andra tredjeländer, inte bara för att undvika att bli helt beroende av leveranser från tillverkare i Kina utan även för att kunna tillgodose kortsiktiga behov. Eftersom importörerna för att kunna erbjuda sina kunder ett så brett produktsortiment som möjligt diversifierar sin inköpsbas genom att handla av tillverkare både i gemenskapen och i Fjärran östern, kan konsekvenserna av en eventuell antidumpningsåtgärd beträffande ett enskilt exportland inte förväntas bli så omfattande att de skulle hindra importörerna från att fortsätta att erbjuda samma produkter och bibehålla tillräckliga vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(192)

De undersökta företagen erbjuder ett mycket brett produktsortiment, där den berörda produkten bara utgör en del. Dessutom fortsätter importörerna både att köpa den berörda produkten av tillverkare i gemenskapen och att importera den från andra tredjeländer, inte bara för att undvika att bli helt beroende av leveranser från tillverkare i Kina utan även för att kunna tillgodose kortsiktiga behov. Eftersom importörerna för att kunna erbjuda sina kunder ett så brett produktsortiment som möjligt diversifierar sin inköpsbas genom att handla av tillverkare både i gemenskapen och i Fjärran östern, kan konsekvenserna av en eventuell antidumpningsåtgärd beträffande ett enskilt exportland inte förväntas bli så omfattande att de skulle hindra importörerna från att fortsätta att erbjuda samma produkter och bibehålla tillräckliga vinstmarginaler.

| (193) | Efter meddelandet av ovanstående slutsatser hävdade ett antal importörer och deras intresseföreningar att de föreslagna åtgärderna skulle få starka negativa verkningar på deras affärsverksamhet i fråga om affärsvolym, lönsamhet och sysselsättning. Framför allt har importörer hävdat att införandet av tullar tillsammans med den senaste tidens kraftiga prisökningar på fästdon till följd av höjda råvarupriser skulle leda till stora påfrestningar på deras kassaflöde och öka deras behov av rörelsekapital och finansiering. Dessutom hävdades det att kunderna skulle ha svårt att acceptera ytterligare prishöjningar och att de befintliga kontrakten i många fall skulle innebära att importörerna inte skulle kunna kompensera för prisökningarna till följd av tullarna. Vissa importörer hävdade också att de är kraftigt beroende av import från Kina och att det skulle bli svårt att hitta alternativa leverantörer i gemenskapen eller i tredjeländer. Detta skulle särskilt vara fallet för importörer som har investerat i tillverkningsanläggningar i Kina eller som har upprättat tekniska förbindelser med tillverkare i Kina för exempelvis tillverkning av särskilda typer av fästdon. |
| --- | --- |

(193)

Efter meddelandet av ovanstående slutsatser hävdade ett antal importörer och deras intresseföreningar att de föreslagna åtgärderna skulle få starka negativa verkningar på deras affärsverksamhet i fråga om affärsvolym, lönsamhet och sysselsättning. Framför allt har importörer hävdat att införandet av tullar tillsammans med den senaste tidens kraftiga prisökningar på fästdon till följd av höjda råvarupriser skulle leda till stora påfrestningar på deras kassaflöde och öka deras behov av rörelsekapital och finansiering. Dessutom hävdades det att kunderna skulle ha svårt att acceptera ytterligare prishöjningar och att de befintliga kontrakten i många fall skulle innebära att importörerna inte skulle kunna kompensera för prisökningarna till följd av tullarna. Vissa importörer hävdade också att de är kraftigt beroende av import från Kina och att det skulle bli svårt att hitta alternativa leverantörer i gemenskapen eller i tredjeländer. Detta skulle särskilt vara fallet för importörer som har investerat i tillverkningsanläggningar i Kina eller som har upprättat tekniska förbindelser med tillverkare i Kina för exempelvis tillverkning av särskilda typer av fästdon.

| (194) | Även om de ovanstående påståendena inte har kunnat kontrolleras går det inte att utesluta att åtgärderna kan få negativa effekter på vissa importörer och andra handlare i gemenskapen, åtminstone under en period, innan kontrakt kan omförhandlas och distributionskedjan organiseras om. De negativa effekterna är sannolikt beroende av dessa aktörers enskilda position på marknaden och deras förbindelser med exporterande tillverkare i Kina. Det konstateras dock att det finns en betydande reservkapacitet för tillverkning hos tillverkare i gemenskapen och detta är en möjlig alternativ försörjningskälla, liksom leverantörer i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(194)

Även om de ovanstående påståendena inte har kunnat kontrolleras går det inte att utesluta att åtgärderna kan få negativa effekter på vissa importörer och andra handlare i gemenskapen, åtminstone under en period, innan kontrakt kan omförhandlas och distributionskedjan organiseras om. De negativa effekterna är sannolikt beroende av dessa aktörers enskilda position på marknaden och deras förbindelser med exporterande tillverkare i Kina. Det konstateras dock att det finns en betydande reservkapacitet för tillverkning hos tillverkare i gemenskapen och detta är en möjlig alternativ försörjningskälla, liksom leverantörer i andra tredjeländer.

| (195) | Vad gäller inverkan på priserna bör det påpekas att även om det skedde en kraftig, rekordstor prisökning på valstråd under första halvåret 2008 vände trenden under andra halvåret, varför införandet av tullar sannolikt kommer att ske i ett sammanhang med sjunkande priser på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(195)

Vad gäller inverkan på priserna bör det påpekas att även om det skedde en kraftig, rekordstor prisökning på valstråd under första halvåret 2008 vände trenden under andra halvåret, varför införandet av tullar sannolikt kommer att ske i ett sammanhang med sjunkande priser på den berörda produkten.

| (196) | Även om de föreslagna åtgärdernas effekter på importörer och distributörer inte anses vara lika stora som vissa parter hävdar går det inte att utesluta negativa effekter i fråga om kassaflöde och lönsamhet, framför allt under en inledande period efter det att åtgärderna vidtas. |
| --- | --- |

(196)

Även om de föreslagna åtgärdernas effekter på importörer och distributörer inte anses vara lika stora som vissa parter hävdar går det inte att utesluta negativa effekter i fråga om kassaflöde och lönsamhet, framför allt under en inledande period efter det att åtgärderna vidtas.

4.   Användares och konsumenters intresse

| (197) | Frågeformulär avsedda för användare sändes till 16 företag och företagsgrupper. Det inkom bara tre svar. Två biltillverkare meddelade att de inte berördes av det aktuella förfarandet eftersom de inte köpte den berörda produkten direkt från Kina och inte visste hur det förhöll sig med deras leverantörer. Bilindustrin i vid mening (dvs. biltillverkarna och alla deras underleverantörer av komponenter) förefaller ha så specifika krav att den i dagsläget huvudsakligen köper den berörda produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(197)

Frågeformulär avsedda för användare sändes till 16 företag och företagsgrupper. Det inkom bara tre svar. Två biltillverkare meddelade att de inte berördes av det aktuella förfarandet eftersom de inte köpte den berörda produkten direkt från Kina och inte visste hur det förhöll sig med deras leverantörer. Bilindustrin i vid mening (dvs. biltillverkarna och alla deras underleverantörer av komponenter) förefaller ha så specifika krav att den i dagsläget huvudsakligen köper den berörda produkten i gemenskapen.

| (198) | I det tredje svaret, som kom från Verband der Automobilindustries (”VDA”), en intresseorganisation för tyska biltillverkare, framhölls att VDA:s medlemmar huvudsakligen köper den berörda produkten av tillverkare i gemenskapen; detta bekräftade alltså uttalandena från de båda ovannämnda användarna. VDA motsätter sig dock införandet av antidumpningsåtgärder med motiveringen att dess medlemmar har ett intresse av att ha så många leverantörsalternativ som möjligt. Härvidlag erinras det om att syftet med åtgärderna inte är att stänga gemenskapsmarknaden för leverantörer från tredje land utan bara att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor. Även med de föreslagna antidumpningsåtgärderna väntas antalet aktörer från gemenskapen, Kina och andra tredjeländer bli tillräckligt stort för att garantera att konkurrens råder mellan dem som levererar fästdon till bilindustrin i gemenskapen. |
| --- | --- |

(198)

I det tredje svaret, som kom från Verband der Automobilindustries (”VDA”), en intresseorganisation för tyska biltillverkare, framhölls att VDA:s medlemmar huvudsakligen köper den berörda produkten av tillverkare i gemenskapen; detta bekräftade alltså uttalandena från de båda ovannämnda användarna. VDA motsätter sig dock införandet av antidumpningsåtgärder med motiveringen att dess medlemmar har ett intresse av att ha så många leverantörsalternativ som möjligt. Härvidlag erinras det om att syftet med åtgärderna inte är att stänga gemenskapsmarknaden för leverantörer från tredje land utan bara att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor. Även med de föreslagna antidumpningsåtgärderna väntas antalet aktörer från gemenskapen, Kina och andra tredjeländer bli tillräckligt stort för att garantera att konkurrens råder mellan dem som levererar fästdon till bilindustrin i gemenskapen.

| (199) | Ingen av de kontaktade användarna reagerade på att informationsdokumentet gjordes tillgängligt. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter framförde en tillverkare av möbler för självmontering att de föreslagna antidumpningstullarna skulle få betydande effekter på kostnaderna för företagets produkter. Det bör påpekas att de sifferuppgifter som lämnades in inte kunde kontrolleras eftersom informationen kom i ett mycket sent skede av undersökningen. Den påstådda inverkan på detta företags totala möbelkostnader förefaller dock vara överdriven med hänsyn till den typiska volym av den berörda produkten som ingår i möbler för självmontering. |
| --- | --- |

(199)

Ingen av de kontaktade användarna reagerade på att informationsdokumentet gjordes tillgängligt. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter framförde en tillverkare av möbler för självmontering att de föreslagna antidumpningstullarna skulle få betydande effekter på kostnaderna för företagets produkter. Det bör påpekas att de sifferuppgifter som lämnades in inte kunde kontrolleras eftersom informationen kom i ett mycket sent skede av undersökningen. Den påstådda inverkan på detta företags totala möbelkostnader förefaller dock vara överdriven med hänsyn till den typiska volym av den berörda produkten som ingår i möbler för självmontering.

| (200) | Både före och efter det slutliga meddelandet av uppgifter framförde vissa importörer och deras intresseorganisationer liknande farhågor om den eventuella inverkan på ekonomin i byggnadsindustrin, eftersom den är en stor användare av fästdon och nu befinner sig i en allvarlig konjunkturnedgång. I detta avseende bör det för det första påpekas att byggnadsindustrin inte är utsatt för internationell konkurrens, vilket bör begränsa kostnadsökningarnas effekter på deras marknadssituation. För det andra gjorde de parter som lämnade in dessa kommentarer aldrig någon kvantifiering av den berörda produktens betydelse för denna industris kostnader. |
| --- | --- |

(200)

Både före och efter det slutliga meddelandet av uppgifter framförde vissa importörer och deras intresseorganisationer liknande farhågor om den eventuella inverkan på ekonomin i byggnadsindustrin, eftersom den är en stor användare av fästdon och nu befinner sig i en allvarlig konjunkturnedgång. I detta avseende bör det för det första påpekas att byggnadsindustrin inte är utsatt för internationell konkurrens, vilket bör begränsa kostnadsökningarnas effekter på deras marknadssituation. För det andra gjorde de parter som lämnade in dessa kommentarer aldrig någon kvantifiering av den berörda produktens betydelse för denna industris kostnader.

| (201) | Rent generellt tyder de tillgängliga uppgifterna i ärendet också på att fästdon oftast bara utgör en liten del av den sammanlagda tillverkningskostnaden och att antidumpningstullarna inte skulle få någon större inverkan på de berörda användarbranschernas kostnader eller konkurrenssituation. |
| --- | --- |

(201)

Rent generellt tyder de tillgängliga uppgifterna i ärendet också på att fästdon oftast bara utgör en liten del av den sammanlagda tillverkningskostnaden och att antidumpningstullarna inte skulle få någon större inverkan på de berörda användarbranschernas kostnader eller konkurrenssituation.

| (202) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en återförsäljare och två intresseorganisationer för återförsäljare i gördetsjälv-segmentet att åtgärderna skulle få stor inverkan på detaljhandelspriserna, med negativa följder för inflationen, konsumenternas välfärd och den ekonomiska situationen i gördetsjälv-sektorn. Även om dessa påståenden inte kunde kontrolleras i detalj eftersom synpunkterna kom in så sent bör det påpekas att de föreslagna tullarna inte skulle motsvara mer än några procent av de observerade detaljhandelspriserna på fästdon i gördetsjälv-sektorn. Enligt den tillgängliga informationen motsvarar den berörda produkten dessutom endast omkring 0,5 procent av omsättningen i gördetsjälv-sektorn vilket också tyder på att den berörda produkten inte utgör en huvudkomponent i en typisk konsuments konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

(202)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en återförsäljare och två intresseorganisationer för återförsäljare i gördetsjälv-segmentet att åtgärderna skulle få stor inverkan på detaljhandelspriserna, med negativa följder för inflationen, konsumenternas välfärd och den ekonomiska situationen i gördetsjälv-sektorn. Även om dessa påståenden inte kunde kontrolleras i detalj eftersom synpunkterna kom in så sent bör det påpekas att de föreslagna tullarna inte skulle motsvara mer än några procent av de observerade detaljhandelspriserna på fästdon i gördetsjälv-sektorn. Enligt den tillgängliga informationen motsvarar den berörda produkten dessutom endast omkring 0,5 procent av omsättningen i gördetsjälv-sektorn vilket också tyder på att den berörda produkten inte utgör en huvudkomponent i en typisk konsuments konsumtionsmönster.

| (203) | En tillverkare och två intresseorganisationer som företrädde tillverkare av s.k. ankare lämnade in synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter. Alla dessa parter emotsatte sig åtgärderna även om en intresseorganisation erkände att dess medlemmar hade olika situationer och intog olika ståndpunkter i detta avseende. Deras främsta argument var att tillverkare av ankare i gemenskapen skulle få en konkurrensnackdel eftersom åtgärderna inte skulle omfatta slutprodukten, dvs. ankare, utan endast omfatta vissa delar som importeras från Kina. Dessutom hävdades det att dessa komponenter inte gick att köpa inom gemenskapen, vilket gemenskapsindustrin ifrågasatte. Eftersom påståendena ovan gjordes förhållandevis sent i processen kunde de inte kontrolleras ordentligt. Det har dock konstaterats att tillverkarna i gemenskapen vid behov kan tillhandahålla de komponenter som för närvarande importeras från Kina. |
| --- | --- |

(203)

En tillverkare och två intresseorganisationer som företrädde tillverkare av s.k. ankare lämnade in synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter. Alla dessa parter emotsatte sig åtgärderna även om en intresseorganisation erkände att dess medlemmar hade olika situationer och intog olika ståndpunkter i detta avseende. Deras främsta argument var att tillverkare av ankare i gemenskapen skulle få en konkurrensnackdel eftersom åtgärderna inte skulle omfatta slutprodukten, dvs. ankare, utan endast omfatta vissa delar som importeras från Kina. Dessutom hävdades det att dessa komponenter inte gick att köpa inom gemenskapen, vilket gemenskapsindustrin ifrågasatte. Eftersom påståendena ovan gjordes förhållandevis sent i processen kunde de inte kontrolleras ordentligt. Det har dock konstaterats att tillverkarna i gemenskapen vid behov kan tillhandahålla de komponenter som för närvarande importeras från Kina.

5.   Stålleverantörernas intressen

| (204) | Eurofer har hävdat att kapacitetsutnyttjandet försämrades mellan 2004 och 2007 inom gemenskapens stålindustri i ett tidigare led i förädlingskedjan, dvs. hos producenterna av valstråd och stång för kallbearbetning. Orsaken skulle vara både direkt importtryck inom deras produktsortiment och utarmning av deras marknader i senare led i förädlingskedjan till följd av illojal konkurrens. Med hänvisning till detta hävdade Eurofer att producenterna i gemenskapen av valstråd och stång för kallbearbetning också förfogar över kapacitet som skulle kunna användas till nytta för gemenskapstillverkarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(204)

Eurofer har hävdat att kapacitetsutnyttjandet försämrades mellan 2004 och 2007 inom gemenskapens stålindustri i ett tidigare led i förädlingskedjan, dvs. hos producenterna av valstråd och stång för kallbearbetning. Orsaken skulle vara både direkt importtryck inom deras produktsortiment och utarmning av deras marknader i senare led i förädlingskedjan till följd av illojal konkurrens. Med hänvisning till detta hävdade Eurofer att producenterna i gemenskapen av valstråd och stång för kallbearbetning också förfogar över kapacitet som skulle kunna användas till nytta för gemenskapstillverkarna av den berörda produkten.

| (205) | Kort därefter påstod två valstrådsproducenter i Spanien respektive Tjeckien samma sak. Enligt dessa företag finns det tillräcklig kapacitet i gemenskapen för att möjliggöra en eventuell ökning av tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(205)

Kort därefter påstod två valstrådsproducenter i Spanien respektive Tjeckien samma sak. Enligt dessa företag finns det tillräcklig kapacitet i gemenskapen för att möjliggöra en eventuell ökning av tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen.

| (206) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att ett införande av åtgärder skulle ligga i linje med intressena hos råvaruleverantörerna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(206)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att ett införande av åtgärder skulle ligga i linje med intressena hos råvaruleverantörerna i gemenskapen.

6.   Konkurrens och effekter av en snedvridning av handeln

| (207) | Flera importörer och exportörer samt intresseorganisationer för importörer och exportörer hävdade att ett införande av åtgärder skulle stärka den påstått dominerande ställning som de två största tillverkarna i gemenskapen åtnjuter. |
| --- | --- |

(207)

Flera importörer och exportörer samt intresseorganisationer för importörer och exportörer hävdade att ett införande av åtgärder skulle stärka den påstått dominerande ställning som de två största tillverkarna i gemenskapen åtnjuter.

| (208) | I detta sammanhang konstaterades det att det stora antalet tillverkare i gemenskapen och importen från ett antal andra tredjeländer garanterar att användarna och detaljhandlarna även i fortsättningen kommer att kunna välja mellan ett stort antal leverantörer av den likadana produkten som säljer denna till skäliga priser. Dessutom väntas de exporterande tillverkarna i Kina kunna fortsätta att sälja den berörda produkten – till icke-skadevållande priser – eftersom de har en stark ställning på marknaden i gemenskapen. |
| --- | --- |

(208)

I detta sammanhang konstaterades det att det stora antalet tillverkare i gemenskapen och importen från ett antal andra tredjeländer garanterar att användarna och detaljhandlarna även i fortsättningen kommer att kunna välja mellan ett stort antal leverantörer av den likadana produkten som säljer denna till skäliga priser. Dessutom väntas de exporterande tillverkarna i Kina kunna fortsätta att sälja den berörda produkten – till icke-skadevållande priser – eftersom de har en stark ställning på marknaden i gemenskapen.

| (209) | Det kommer således att finnas ett avsevärt antal marknadsaktörer som kommer att kunna tillgodose efterfrågan. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att konkurrensen med största sannolikhet kommer att förbli hård även efter införandet av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(209)

Det kommer således att finnas ett avsevärt antal marknadsaktörer som kommer att kunna tillgodose efterfrågan. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att konkurrensen med största sannolikhet kommer att förbli hård även efter införandet av antidumpningsåtgärder.

7.   Utveckling efter undersökningsperioden

| (210) | Flera importörer och exportörer samt intresseorganisationer för importörer och exportörer har hävdat att priserna för import av den berörda produkten har stigit kraftigt efter undersökningsperioden, på grund av råvaruprisutvecklingen, marknadssituationen i Kina och ökade transportkostnader. De har hävdat att detta skulle göra dumpnings- och skadenivåerna avsevärt lägre, vilket skulle innebära att det inte längre skulle vara lämpligt att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(210)

Flera importörer och exportörer samt intresseorganisationer för importörer och exportörer har hävdat att priserna för import av den berörda produkten har stigit kraftigt efter undersökningsperioden, på grund av råvaruprisutvecklingen, marknadssituationen i Kina och ökade transportkostnader. De har hävdat att detta skulle göra dumpnings- och skadenivåerna avsevärt lägre, vilket skulle innebära att det inte längre skulle vara lämpligt att införa åtgärder.

| (211) | Det bör noteras att utvecklingen av de globala priserna på råvaror, energi osv. påverkar alla marknadsaktörer på liknande sätt och därför inte i sig kan göra nivåerna av dumpning eller prisunderskridande lägre än dem som konstaterats under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(211)

Det bör noteras att utvecklingen av de globala priserna på råvaror, energi osv. påverkar alla marknadsaktörer på liknande sätt och därför inte i sig kan göra nivåerna av dumpning eller prisunderskridande lägre än dem som konstaterats under undersökningsperioden.

| (212) | Frågan undersöktes ändå. Enligt den senaste tillgängliga statistiken uppvisar priset per enhet för importen från Kina dock bara en mindre ökning under första halvåret 2008 jämfört med året innan, trots att de internationella stålpriserna har stigit kraftigt. De kvantiteter som importeras från Kina har dessutom inte minskat under första halvåret 2008. |
| --- | --- |

(212)

Frågan undersöktes ändå. Enligt den senaste tillgängliga statistiken uppvisar priset per enhet för importen från Kina dock bara en mindre ökning under första halvåret 2008 jämfört med året innan, trots att de internationella stålpriserna har stigit kraftigt. De kvantiteter som importeras från Kina har dessutom inte minskat under första halvåret 2008.

| (213) | Därför dras slutsatsen att det inte har skett någon utveckling efter undersökningsperioden som i förhållande till gemenskapens intresse skulle göra det olämpligt att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(213)

Därför dras slutsatsen att det inte har skett någon utveckling efter undersökningsperioden som i förhållande till gemenskapens intresse skulle göra det olämpligt att införa åtgärder.

8.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (214) | Enligt artikel 21 i grundförordningen ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens, även om denna särskilda bestämmelse måste ses mot bakgrund av den övergripande prövning av gemenskapsintresset som föreskrivs i denna artikel. Verkningarna för alla berörda parter av att införa eller inte införa åtgärder måste sålunda beaktas. |
| --- | --- |

(214)

Enligt artikel 21 i grundförordningen ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens, även om denna särskilda bestämmelse måste ses mot bakgrund av den övergripande prövning av gemenskapsintresset som föreskrivs i denna artikel. Verkningarna för alla berörda parter av att införa eller inte införa åtgärder måste sålunda beaktas.

| (215) | Det går inte att utesluta att införandet av åtgärder kan få negativa verkningar för vissa importörer och handlare i gemenskapen. Införandet av åtgärder anses emellertid också leda till vissa fördelar för gemenskapsindustrin och dess leverantörsindustrier i gemenskapen, t.ex. i form av ökad produktion och sysselsättning. |
| --- | --- |

(215)

Det går inte att utesluta att införandet av åtgärder kan få negativa verkningar för vissa importörer och handlare i gemenskapen. Införandet av åtgärder anses emellertid också leda till vissa fördelar för gemenskapsindustrin och dess leverantörsindustrier i gemenskapen, t.ex. i form av ökad produktion och sysselsättning.

| (216) | Även om samarbetet med användare har varit begränsat beräknas åtgärdernas inverkan på kostnaderna för de industrierna vara förhållandevis försumbara och åtgärderna förväntas inte leda till bristande konkurrens på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(216)

Även om samarbetet med användare har varit begränsat beräknas åtgärdernas inverkan på kostnaderna för de industrierna vara förhållandevis försumbara och åtgärderna förväntas inte leda till bristande konkurrens på gemenskapsmarknaden.

| (217) | Mot bakgrund av den betydande dumpningen och de höga dumpningsmarginalerna dras ändå slutsatsen att det i detta särskilda fall inte finns tillräcklig bevisning för att dra slutsatsen att ett eventuellt införande av åtgärder skulle bli klart oproportionerligt och strida mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(217)

Mot bakgrund av den betydande dumpningen och de höga dumpningsmarginalerna dras ändå slutsatsen att det i detta särskilda fall inte finns tillräcklig bevisning för att dra slutsatsen att ett eventuellt införande av åtgärder skulle bli klart oproportionerligt och strida mot gemenskapens intresse.

G.   ÅTAGANDEN

| (218) | Kommissionen tog emot erbjudanden om åtaganden från flera exporterande tillverkare och för medlemmarnas räkning från China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products (CCCME) som företrädare för exportörer i Kina. Flera andra exporterande tillverkare angav att de hade för avsikt att erbjuda sig att göra åtaganden. |
| --- | --- |

(218)

Kommissionen tog emot erbjudanden om åtaganden från flera exporterande tillverkare och för medlemmarnas räkning från China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products (CCCME) som företrädare för exportörer i Kina. Flera andra exporterande tillverkare angav att de hade för avsikt att erbjuda sig att göra åtaganden.

| (219) | För det första bör det noteras att mer än 100 exportföretag ingår i detta ärende. Antalet faktiska och potentiella exporterande tillverkare ansågs vara alltför stort för att ett åtagande skulle vara genomförbart, eftersom det skulle göra det mycket svårt att övervaka alla slags prisåtaganden. Dessutom har endast åtta av dessa företag undersökts och beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(219)

För det första bör det noteras att mer än 100 exportföretag ingår i detta ärende. Antalet faktiska och potentiella exporterande tillverkare ansågs vara alltför stort för att ett åtagande skulle vara genomförbart, eftersom det skulle göra det mycket svårt att övervaka alla slags prisåtaganden. Dessutom har endast åtta av dessa företag undersökts och beviljats individuell behandling.

| (220) | För det andra utmärks den berörda produkten av ett stort antal produkttyper med kraftigt varierande priser och vissa egenskaper som inte är lätta att urskilja vid import. Detta gör det så gott som omöjligt att fastställa minimipriser för varje produkttyp som skulle vara meningsfulla och möjliga att övervaka ordentligt av kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter vid import. Det stora antalet olika produkttyper, som klassificeras under inte mindre än 10 KN-nummer, ökar dessutom risken för att åtagandena kringgås betydligt. Samtidigt noteras att det för närvarande tillämpas antidumpningsåtgärder på vissa fästdon av rostfritt stål med ursprung i bl.a. Kina (6). Eftersom endast ett litet antal exporterande tillverkare kunde undersökas individuellt går det inte att utesluta att några av de företag som erbjuder ett åtagande även tillverkar och säljer sådana fästdon av rostfritt stål till samma kunder i EU. I dessa fall finns det en ytterligare risk för att åtagandena ska kringgås. |
| --- | --- |

(220)

För det andra utmärks den berörda produkten av ett stort antal produkttyper med kraftigt varierande priser och vissa egenskaper som inte är lätta att urskilja vid import. Detta gör det så gott som omöjligt att fastställa minimipriser för varje produkttyp som skulle vara meningsfulla och möjliga att övervaka ordentligt av kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter vid import. Det stora antalet olika produkttyper, som klassificeras under inte mindre än 10 KN-nummer, ökar dessutom risken för att åtagandena kringgås betydligt. Samtidigt noteras att det för närvarande tillämpas antidumpningsåtgärder på vissa fästdon av rostfritt stål med ursprung i bl.a. Kina (6). Eftersom endast ett litet antal exporterande tillverkare kunde undersökas individuellt går det inte att utesluta att några av de företag som erbjuder ett åtagande även tillverkar och säljer sådana fästdon av rostfritt stål till samma kunder i EU. I dessa fall finns det en ytterligare risk för att åtagandena ska kringgås.

| (221) | Slutligen har dem berörda produkten visat starka prisvariationer och lämpar sig därför inte för ett fast prisåtaganden för en längre period. Prisvariationerna beror på de instabila priserna på råmaterial, dvs. valstråd, särskilt under de senaste månaderna. Detta skulle komplicera övervakningen av åtagandena ytterligare. |
| --- | --- |

(221)

Slutligen har dem berörda produkten visat starka prisvariationer och lämpar sig därför inte för ett fast prisåtaganden för en längre period. Prisvariationerna beror på de instabila priserna på råmaterial, dvs. valstråd, särskilt under de senaste månaderna. Detta skulle komplicera övervakningen av åtagandena ytterligare.

| (222) | Därför ansåg kommissionen att prisåtagandena inte gick att genomföra och inte kunde godtas. |
| --- | --- |

(222)

Därför ansåg kommissionen att prisåtagandena inte gick att genomföra och inte kunde godtas.

H.   SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

1.   Nivåer för undanröjande av skada

| (223) | Antidumpningsåtgärdernas nivå bör vara tillräcklig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit till följd av den dumpade importen utan att överskrida de dumpningsmarginaler som konstaterats. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att de åtgärder som vidtas bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Härvidlag ansågs det att en vinstmarginal på 5 procent är en skälig nivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå, även med hänsyn tagen till den likadana produkten, om det inte förekom någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(223)

Antidumpningsåtgärdernas nivå bör vara tillräcklig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit till följd av den dumpade importen utan att överskrida de dumpningsmarginaler som konstaterats. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att de åtgärder som vidtas bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Härvidlag ansågs det att en vinstmarginal på 5 procent är en skälig nivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå, även med hänsyn tagen till den likadana produkten, om det inte förekom någon skadevållande dumpning.

| (224) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, för varje produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(224)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, för varje produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (225) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en exportör ett skrivfel i beräkningen av skademarginalen. Det konstaterades att detta fel påverkade skademarginalerna för samtliga exportörer. Samtliga skademarginaler korrigerades i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(225)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en exportör ett skrivfel i beräkningen av skademarginalen. Det konstaterades att detta fel påverkade skademarginalerna för samtliga exportörer. Samtliga skademarginaler korrigerades i enlighet med detta.

| (226) | Den ovannämnda prisjämförelsen resulterade i följande skademarginaler för de exporterande tillverkarna i urvalet:






  Företag | Skademarginal |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. | 99,0 % |
| Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. | 65,3 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. | 79,5 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. | 64,4 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. | 78,3 % |
| Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet | 77,5 % |

(226)

Den ovannämnda prisjämförelsen resulterade i följande skademarginaler för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Företag

Skademarginal

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.

99,0 %

Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

65,3 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.

79,5 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.

64,4 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.

78,3 %

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte valts ut att ingå i urvalet

77,5 %

| (227) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling är de på ovan beskrivna sätt beräknade skademarginalerna följande:






  Företag | Skademarginal |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd. | 0,3 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd. | 133,2 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0 % |

(227)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling är de på ovan beskrivna sätt beräknade skademarginalerna följande:

Företag

Skademarginal

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.

0,3 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.

133,2 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0 %

| (228) | Som nämns i skäl 110 kan den samarbetsvilja som de exporterande tillverkarna i Kina visat prov på anses som låg. Därför fastställdes skademarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen som ett genomsnitt av det värde som konstaterats utifrån uppgifter från Eurostat och de högsta marginaler som påträffats för produkttyper som sålts i representativ kvantitet av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har den högsta skademarginalen. |
| --- | --- |

(228)

Som nämns i skäl 110 kan den samarbetsvilja som de exporterande tillverkarna i Kina visat prov på anses som låg. Därför fastställdes skademarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen som ett genomsnitt av det värde som konstaterats utifrån uppgifter från Eurostat och de högsta marginaler som påträffats för produkttyper som sålts i representativ kvantitet av den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har den högsta skademarginalen.

| (229) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande skademarginalen till 85,0 procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(229)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande skademarginalen till 85,0 procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull.

| (230) | Under ärendets gång, särskilt vid det slutliga meddelandet av uppgifter, påstod vissa importörer att de utför en rad steg i Kina, t.ex. emballering i detaljhandelsförpackningar och kvalitetskontroll, vars värde inte borde inkluderas i det cif-pris som tullen ska tillämpas på. Detta förhållande har dock inte påträffats hos någon av de undersökta exporterande tillverkarna, och även om det styrks torde det föreligga enbart hos en liten del av de företag som importerar från Kina. Kommissionen kan dock komma att granska denna fråga närmare. |
| --- | --- |

(230)

Under ärendets gång, särskilt vid det slutliga meddelandet av uppgifter, påstod vissa importörer att de utför en rad steg i Kina, t.ex. emballering i detaljhandelsförpackningar och kvalitetskontroll, vars värde inte borde inkluderas i det cif-pris som tullen ska tillämpas på. Detta förhållande har dock inte påträffats hos någon av de undersökta exporterande tillverkarna, och även om det styrks torde det föreligga enbart hos en liten del av de företag som importerar från Kina. Kommissionen kan dock komma att granska denna fråga närmare.

| (231) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av vissa fästdon med ursprung i Kina på den nivå som är lägst av dumpnings- och skademarginalen. |
| --- | --- |

(231)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen görs bedömningen att en slutgiltig antidumpningstull bör införas på import av vissa fästdon med ursprung i Kina på den nivå som är lägst av dumpnings- och skademarginalen.

2.   Slutgiltiga åtgärder

| (232) | Följande antidumpningstullar bör därför införas:






  Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. | 69,9 % |
| --- | --- | --- |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd. | 0,0 % |
| Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. | 63,1 % |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd. | 26,5 % |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. | 79,5 % |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. | 64,4 % |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. | 78,3 % |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (förtecknade i bilaga) | 77,5 % |
| Övriga företag | 85,0 % |

(232)

Följande antidumpningstullar bör därför införas:

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.

69,9 %

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.

0,0 %

Changshu City Standard Parts Factory och Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.

63,1 %

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.

26,5 %

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.

79,5 %

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.

64,4 %

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.

78,3 %

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd

0,0 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (förtecknade i bilaga)

77,5 %

Övriga företag

85,0 %

| (233) | De individuella antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar således den situation som har konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser är således (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av produkter som har sitt ursprung i Kina och har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen. |
| --- | --- |

(233)

De individuella antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar således den situation som har konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser är således (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av produkter som har sitt ursprung i Kina och har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika juridiska enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen.

| (234) | Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att en enhets namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och den försäljning på den inhemska marknaden eller på export som hänger samman med en sådan namnändring, en sådan ändring av produktions- eller försäljningsenheterna osv. Förordningen kommer därefter i förekommande fall att ändras i enlighet med sådana ansökningar genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(234)

Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att en enhets namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och den försäljning på den inhemska marknaden eller på export som hänger samman med en sådan namnändring, en sådan ändring av produktions- eller försäljningsenheterna osv. Förordningen kommer därefter i förekommande fall att ändras i enlighet med sådana ansökningar genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (235) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter denna underrättelse inkomma med synpunkter. Parternas skriftliga synpunkter har beaktats och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(235)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa slutgiltiga antidumpningstullar. De gavs även möjlighet att inom en viss tid efter denna underrättelse inkomma med synpunkter. Parternas skriftliga synpunkter har beaktats och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter.

| (236) | För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning) bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på de eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen; artikel 11.4 är inte tillämplig i fall där stickprov har använts. |
| --- | --- |

(236)

För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning) bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på de eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen; artikel 11.4 är inte tillämplig i fall där stickprov har använts.

3.   Särskild övervakning

| (237) | För att reducera den risk för kringgående som beror på att det är så stor skillnad mellan de olika tullsatserna anser man att det krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att antidumpningstullsatserna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder omfattar följande: |
| --- | --- |

(237)

För att reducera den risk för kringgående som beror på att det är så stor skillnad mellan de olika tullsatserna anser man att det krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att antidumpningstullsatserna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder omfattar följande:

| (238) | Uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilagan till denna förordning. Importvaror som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som är tillämplig på alla andra exportörer. |
| --- | --- |

(238)

Uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilagan till denna förordning. Importvaror som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som är tillämplig på alla andra exportörer.

| (239) | Om exporten från ett av de företag som beviljats lägre individuella tullsatser skulle öka väsentligt i volym efter vidtagandet av åtgärderna i fråga, måste en sådan volymökning i sig betraktas som en förändring av handelsmönstret på grund av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter, och under förutsättning att villkoren är uppfyllda, kan en undersökning beträffande kringgående inledas. I samband med denna undersökning kan bl.a. behovet av att avskaffa de individuella tullsatserna för att i stället införa en landsomfattande tull komma att undersökas. |
| --- | --- |

(239)

Om exporten från ett av de företag som beviljats lägre individuella tullsatser skulle öka väsentligt i volym efter vidtagandet av åtgärderna i fråga, måste en sådan volymökning i sig betraktas som en förändring av handelsmönstret på grund av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter, och under förutsättning att villkoren är uppfyllda, kan en undersökning beträffande kringgående inledas. I samband med denna undersökning kan bl.a. behovet av att avskaffa de individuella tullsatserna för att i stället införa en landsomfattande tull komma att undersökas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa järnvägsmateriel) och underläggsbrickor med ursprung i Folkrepubliken Kina som klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00 (Taric-nummer 7318159019, 7318159069, 7318159089, 7318210029, 7318210099, 7318220029 och 7318220099).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats
  (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai | 69,9 | A924 |
| CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou | 0,0 | A918 |
| Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu | 63,1 | A919 |
| Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dong Guan | 26,5 | A920 |
| Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan | 79,5 | A921 |
| Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo | 64,4 | A922 |
| Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo | 78,3 | A923 |
| Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai | 0,0 | A925 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 77,5 | A928 |
| Övriga företag | 85,0 | A999 |

Företag

Tullsats

(%)

Taric-tilläggsnummer

Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai

69,9

A924

CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou

0,0

A918

Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu

63,1

A919

Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dong Guan

26,5

A920

Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan

79,5

A921

Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo

64,4

A922

Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Ningbo

78,3

A923

Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai

0,0

A925

Företag som förtecknas i bilaga I

77,5

A928

Övriga företag

85,0

A999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som nämns i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats tillämpas som gäller för övriga företag.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om någon part från Folkrepubliken Kina för kommissionen lägger fram tillräcklig bevisning för att denna part under undersökningsperioden (från och med den 1 oktober 2006 till och med den 30 september 2007) inte exporterade varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Folkrepubliken Kina, för att denna part inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning och för att denna part efter undersökningsperiodens slut antingen faktiskt har exporterat de berörda varorna eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 i syfte att se till att denna part omfattas av den tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovsurvalet, dvs. 77,5 procent.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2009.

På rådets vägnar

A. VONDRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 267, 9.11.2007, s. 31.

2

(3)  Källa: Steel Bulletin Board samt uppgifter som inhämtats från och kontrollerats hos de undersökta företagen.

3

Steel Bulletin Board

(4)  Till exempel Money for Metal: A Detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry av Wiley Rein LLP, juli 2007, China Government Subsidies Survey av Anne Stevenson-Yang, februari 2007, Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000–2007 av Usha C.V. Haley, China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal av Specialty Steel Industry of North America och The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry av Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006.

4

Money for Metal: A Detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry

China Government Subsidies Survey

Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000–2007

China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal

The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry

(5)  Årsredovisningar avseende 2007 för Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, och Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1890/2005 (EUT L 302, 19.11.2005, s. 1).

6

---

BILAGA I

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE SOM INTE INGICK I STICKPROVSURVALET

Taric-tilläggsnummer A928

| Abel Manufacturing Co., Ltd | Shanghai |
| --- | --- |
| Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd | Shanghai |
| Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd | Changshu |
| Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd | Changshu |
| Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd | Changzhou |
| Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd | Dongguan |
| Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd | Cixi |
| Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd | Dongguan |
| Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd | Foshan |
| Gem-year industrial Co., Ltd | Jiashan |
| Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture | Guangzhou |
| Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd | Haining |
| Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Haitang Fasteners Factory | Jiaxing |
| Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd | Hangzhou |
| Hangzhou Spring Washer Co., Ltd | Hangzhou |
| Hott Metal Part and Fasteners Inc. | Changshu |
| J. C. Grand (China) Corporation | Jiaxing |
| Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd | Dongtai |
| Jiashan Yongda Screw Co., Ltd | Jiashan |
| Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd | Haining |
| Jiaxing Victor Screw Co., Ltd | Jiaxing |
| Jinan Star Fastener Co., Ltd | Jinan |
| Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd | Jiashan |
| Kinfast Hardware Co., Ltd | Haining |
| Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Fastener Factory | Ningbo |
| Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Londex Industrial Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Special — Wind — Fasteners (China) Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd | Ningbo |
| Robertson Inc. (Jiaxing) | Jiashan |
| Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited | Shanghai |
| Shanghai Fenggang Precision Inc. | Shanghai |
| Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co | Shanghai |
| Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory | Shanghai |
| Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd | Shanghai |
| Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd | Shanghai |
| Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd | Jiaocheng |
| Shenzhen Top United Steel Co., Ltd | Shenzhen |
| Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited | Jiaxing |
| Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd | Jiaxing |
| Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd | Suzhou |
| Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd | Taicang |
| Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd | Tangshan |
| Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd | Tangshan |
| Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd | Shanghai |
| Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd | Tianjin |
| Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd | Wenzhou |
| Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd | Wenzhou |
| Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Qianfeng Screw Factory | Wuxi |
| Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd | Xingtai |
| Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd | Yueqing |
| Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd | Yueqing |
| Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd | Hangzhou |
| Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd | Rui' An |
| Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd | Shamen |
| Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd | Zhongshan |

Abel Manufacturing Co., Ltd

Shanghai

Autocraft Industrial (Shanghai) Ltd

Shanghai

Changshu Fuxin Fasteners Manufacturing Co., Ltd

Changshu

Changshu Shining Sun Fasteners Manufacturing Co., Ltd

Changshu

Changzhou Oread Fasteners Co., Ltd

Changzhou

Chun Yu (Dongguan) Metal Products Co., Ltd

Dongguan

Cixi Zhencheng Machinery Co., Ltd

Cixi

Dongguan Danny & Kuen Metal & Co., Ltd

Dongguan

Foshan Nanhai Gubang Metal Goods Co., Ltd

Foshan

Gem-year industrial Co., Ltd

Jiashan

Guangzhou Tianhe District Zhonggu Hardware Screw Manufacture

Guangzhou

Haining Xinxin Hardware Standard Tools Co., Ltd

Haining

Haiyan Flymetal Hardware Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Haitang Fasteners Factory

Jiaxing

Haiyan Hardware Standard Parts Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Lianxiang Hardware Products Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Mengshi Screws Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Self-tapping Screws Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Sun's Jianxin Fasteners Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Xinan Standard Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Haiyan Xinglong Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Hangzhou Everbright Metal Products Co., Ltd

Hangzhou

Hangzhou Spring Washer Co., Ltd

Hangzhou

Hott Metal Part and Fasteners Inc.

Changshu

J. C. Grand (China) Corporation

Jiaxing

Jiangsu Jiangyu Metal Work Co., Ltd

Dongtai

Jiashan Yongda Screw Co., Ltd

Jiashan

Jiaxiang Triumph Hardware Co., Ltd

Haining

Jiaxing Victor Screw Co., Ltd

Jiaxing

Jinan Star Fastener Co., Ltd

Jinan

Jin-Well Auto-parts (zhejiang) Co., Ltd

Jiashan

Kinfast Hardware Co., Ltd

Haining

Ningbo Alliance Screws and Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Anchor Fasteners Industrial Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Dafeng Machinery Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Development Zone Yonggang Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Fastener Factory

Ningbo

Ningbo Haixin Hardware Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Haixin Railroad Material Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinhui Gaoqiang Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinpeng High Strength Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jintai Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jinwei Standard Parts Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Jiulong Fasteners Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Londex Industrial Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Minda Machinery & Electronics Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Ningli High-Strength Fastener Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Qunli Fastener Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Special — Wind — Fasteners (China) Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Xinxing Fasteners Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Yonggang Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhenhai Xingyi Fasteners Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhongbin Fastener Manufacture Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Zhongjiang High Strength Bolt Co., Ltd

Ningbo

Robertson Inc. (Jiaxing)

Jiashan

Shanghai Boxed Screw Manufacturing Company Limited

Shanghai

Shanghai Fenggang Precision Inc.

Shanghai

Shanghai Foreign Trade Xiasha No. 2 Woodscrew Factory Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Great Diamond Fastener Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Hang Hong Metal Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Hangtou Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Huaming Hardware Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Moregood C&F Fastener Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Moresun Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Qingpu Ben Yuan Metal Products Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Ren Sheng Standardized Item Manufacture Ltd, Co

Shanghai

Shanghai Shuyuan Woodscrews Factory

Shanghai

Shanghai SQB Automotive Fasteners Company Ltd

Shanghai

Shanghai Tapoo Hardware Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Yifan High-Intensity Fasteners Co., Ltd

Shanghai

Shanxi Jiaocheng Zhicheng Foundry Ltd

Jiaocheng

Shenzhen Top United Steel Co., Ltd

Shenzhen

Sundram Fasteners (Zhejiang) Limited

Jiaxing

Sunfast (Jiaxing) Enterprise Co., Ltd

Jiaxing

Suzhou Escort Hardware Manufacturing Co., Ltd

Suzhou

Taicang Rongtong Metal Products Co., Ltd

Taicang

Tangshan Huifeng Standard Component Make Co., Ltd

Tangshan

Tangshan Xingfeng Screws Co., Ltd

Tangshan

Tapoo Metal Products (Shanghai) Co., Ltd

Shanghai

Tianjin Jiuri Manufacture & Trading Co., Ltd

Tianjin

Wenzhou Excellent Hardware Apparatus Packing Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Junhao Industry Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Tian Xiang Metal Products Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Yili Machinery Development Co., Ltd

Wenzhou

Wenzhou Yonggu Fasteners Co., Ltd

Wenzhou

Wuxi Huacheng Fastener Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Qianfeng Screw Factory

Wuxi

Xingtai City Ningbo Fasteners Co., Ltd

Xingtai

Yueqing Quintessence Fastener Co., Ltd

Yueqing

Zhejiang Jingyi Standard Components Co., Ltd

Yueqing

Zhejiang New Oriental Fastener Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Qifeng Hardware Make Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Rising Fasteners Co., Ltd

Hangzhou

Zhejiang Yonghua Fasteners Co., Ltd

Rui' An

Zhejiang Zhongtong Motorkits Co., Ltd

Shamen

Zhongshan City Jinzhong Fastener Co., Ltd

Zhongshan

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 i denna förordning måste innehålla en förklaring som är undertecknad av en anställd vid företaget och innehåller följande:

| 1. | [Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan.] |
| --- | --- |

1.

[Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan.]

| 2. | Följande förklaring: ”Jag intygar härmed att de [volym] fästdonsprodukter som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.
  [Datum och namnteckning]” |
| --- | --- |

2.

Följande förklaring: ”Jag intygar härmed att de [volym] fästdonsprodukter som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.

[Datum och namnteckning]”

---

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 92/2009

av den 30 januari 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 31 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 47,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 87,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 113,1 |
| TR | 193,7 |
| ZZ | 158,0 |
| 0709 90 70 | MA | 137,0 |
| TR | 163,2 |
| ZZ | 150,1 |
| 0709 90 80 | EG | 94,4 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 10 20 | EG | 53,0 |
| IL | 50,0 |
| MA | 57,6 |
| TN | 43,4 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 20 10 | IL | 121,3 |
| MA | 94,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 64,6 |
| IL | 82,7 |
| JM | 75,5 |
| PK | 46,6 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 53,5 |
| ZZ | 56,2 |
| 0808 10 80 | CA | 84,9 |
| CL | 67,8 |
| CN | 63,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 105,9 |
| ZZ | 70,8 |
| 0808 20 50 | CL | 71,6 |
| CN | 66,8 |
| TR | 40,0 |
| US | 107,2 |
| ZA | 123,4 |
| ZZ | 81,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

73,2

MA

47,2

TN

134,4

TR

94,6

ZZ

87,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

113,1

TR

193,7

ZZ

158,0

0709 90 70

MA

137,0

TR

163,2

ZZ

150,1

0709 90 80

EG

94,4

ZZ

94,4

0805 10 20

EG

53,0

IL

50,0

MA

57,6

TN

43,4

TR

68,5

ZZ

54,5

0805 20 10

IL

121,3

MA

94,0

TR

63,0

ZZ

92,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

64,6

IL

82,7

JM

75,5

PK

46,6

TR

61,4

ZZ

66,2

0805 50 10

EG

48,1

MA

67,1

TR

53,5

ZZ

56,2

0808 10 80

CA

84,9

CL

67,8

CN

63,8

MK

31,6

US

105,9

ZZ

70,8

0808 20 50

CL

71,6

CN

66,8

TR

40,0

US

107,2

ZA

123,4

ZZ

81,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 93/2009

av den 30 januari 2009

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 februari 2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 1 februari 2009 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 1 februari 2009 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 1 februari 2009 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 februari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 1 februari 2009

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 14,11 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 16,72 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 16,72 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 14,11 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

14,11

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

16,72

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

16,72

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

14,11

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

15.1.2009-29.1.2009

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 198,21 | 116,02 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 240,07 | 230,07 | 210,07 | 135,81 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | 58,31 | 17,18 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | — | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

198,21

116,02

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

240,07

230,07

210,07

135,81

Tillägg för Mexikanska golfen

58,31

17,18

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

—

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 9,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 7,47 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

9,96 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

7,47 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 94/2009

av den 30 januari 2009

om antagande av en tillfällig undantagsåtgärd till stöd för gris- och nötköttsmarknaden i form av ett bortskaffningsprogram i Irland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 191 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av att det nyligen fastställts förhöjda nivåer av dioxin och PCB (polyklorerade bifenyler) i griskött med ursprung i Irland, är situationen på den irländska marknaden för griskött extra allvarlig. Behöriga myndigheter har vidtagit olika åtgärder för att ta itu med situationen. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av att det nyligen fastställts förhöjda nivåer av dioxin och PCB (polyklorerade bifenyler) i griskött med ursprung i Irland, är situationen på den irländska marknaden för griskött extra allvarlig. Behöriga myndigheter har vidtagit olika åtgärder för att ta itu med situationen.

| (2) | Kontaminerat djurfoder har levererats till svin- och nötkreatursgårdar på Irland. De drabbade svingårdarna står för 7 % av den totala grisproduktionen på Irland. Eftersom det kontaminerade fodret utgör en mycket stor del av grisarnas foder, har detta lett till höga dioxinhalter i griskött från de drabbade gårdarna. Med tanke på svårigheterna att spåra griskött till gårdar och de höga dioxinhalter som påträffats i det berörda grisköttet, beslöt de irländska myndigheterna att som en försiktighetsåtgärd dra tillbaka allt griskött och alla grisköttsprodukter från marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Kontaminerat djurfoder har levererats till svin- och nötkreatursgårdar på Irland. De drabbade svingårdarna står för 7 % av den totala grisproduktionen på Irland. Eftersom det kontaminerade fodret utgör en mycket stor del av grisarnas foder, har detta lett till höga dioxinhalter i griskött från de drabbade gårdarna. Med tanke på svårigheterna att spåra griskött till gårdar och de höga dioxinhalter som påträffats i det berörda grisköttet, beslöt de irländska myndigheterna att som en försiktighetsåtgärd dra tillbaka allt griskött och alla grisköttsprodukter från marknaden.

| (3) | På grund av undantagssituationen och de praktiska svårigheterna på grisköttsmarknaden i Irland, antog kommissionen förordning (EG) nr 1278/2008 av den 17 december 2008 om antagande av nödstödåtgärder för grisköttsmarknaden i form av stöd för privat lagring på Irland (2). |
| --- | --- |

(3)

På grund av undantagssituationen och de praktiska svårigheterna på grisköttsmarknaden i Irland, antog kommissionen förordning (EG) nr 1278/2008 av den 17 december 2008 om antagande av nödstödåtgärder för grisköttsmarknaden i form av stöd för privat lagring på Irland (2).

| (4) | Grisköttsmarknaden i Irland är föremål för mycket allvarliga störningar till följd av dioxinkontamineringen och genomförandet av försiktighetsåtgärden att dra tillbaka allt griskött och alla grisköttsprodukter. Denna situation har ett direkt samband med förlorat konsumentförtroende på grund av folkhälsorisker. Dessutom finns det kvar nötkreatur på gårdar där prover från andra nötkreatur påvisat höga dioxinnivåer. Därför har de irländska myndigheterna begärt att kommissionen föreskriver ytterligare nödåtgärder till stöd för gris- och nötköttsmarknaden i Irland. |
| --- | --- |

(4)

Grisköttsmarknaden i Irland är föremål för mycket allvarliga störningar till följd av dioxinkontamineringen och genomförandet av försiktighetsåtgärden att dra tillbaka allt griskött och alla grisköttsprodukter. Denna situation har ett direkt samband med förlorat konsumentförtroende på grund av folkhälsorisker. Dessutom finns det kvar nötkreatur på gårdar där prover från andra nötkreatur påvisat höga dioxinnivåer. Därför har de irländska myndigheterna begärt att kommissionen föreskriver ytterligare nödåtgärder till stöd för gris- och nötköttsmarknaden i Irland.

| (5) | På sitt möte den 11 och 12 december 2008 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att stödja Irlands jordbrukare och slakterier genom att medfinansiera åtgärder för att dra tillbaka ifrågavarande djur och produkter från marknaden. |
| --- | --- |

(5)

På sitt möte den 11 och 12 december 2008 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att stödja Irlands jordbrukare och slakterier genom att medfinansiera åtgärder för att dra tillbaka ifrågavarande djur och produkter från marknaden.

| (6) | I del II kapitel II avsnitt I i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs om stödjande undantagsåtgärder. I artikel 44 föreskrivs särskilt att kommissionen får anta marknadsstödjande undantagsåtgärder vid djursjukdomar. Vidare föreskrivs i artikel 45 att kommissionen beträffande fjäderfäkött och ägg får vidta undantagsåtgärder till stöd för marknaden, för att beakta allvarliga störningar på marknaden som direkt uppstått till följd av förlorat konsumentförtroende på grund av folk- eller djurhälsorisker. För att lösa de praktiska problemen i samband med den rådande situationen på gris- och nötköttsmarknaden i Irland, bör en tillfällig undantagsåtgärd motsvarande avsnitt I vidtas för att stödja denna marknad. |
| --- | --- |

(6)

I del II kapitel II avsnitt I i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs om stödjande undantagsåtgärder. I artikel 44 föreskrivs särskilt att kommissionen får anta marknadsstödjande undantagsåtgärder vid djursjukdomar. Vidare föreskrivs i artikel 45 att kommissionen beträffande fjäderfäkött och ägg får vidta undantagsåtgärder till stöd för marknaden, för att beakta allvarliga störningar på marknaden som direkt uppstått till följd av förlorat konsumentförtroende på grund av folk- eller djurhälsorisker. För att lösa de praktiska problemen i samband med den rådande situationen på gris- och nötköttsmarknaden i Irland, bör en tillfällig undantagsåtgärd motsvarande avsnitt I vidtas för att stödja denna marknad.

| (7) | Denna marknadsstödjande undantagsåtgärd bör innebära ett avslaktningsprogram för vissa grisar och nötkreatur på gårdar som använt kontaminerat foder. Dessutom bör ett program föreskrivas för bortskaffning av sådana grisköttsprodukter som blockerats på slakterier i Irland eller som dessa ansvarar för och förfogar över, i de fall det är osäkert om produkterna härstammar från grisar på gårdar som använt kontaminerat foder. Åtgärden bör förhindra att högkontaminerade animaliska produkter kommer in i livsmedels- eller foderkedjan. |
| --- | --- |

(7)

Denna marknadsstödjande undantagsåtgärd bör innebära ett avslaktningsprogram för vissa grisar och nötkreatur på gårdar som använt kontaminerat foder. Dessutom bör ett program föreskrivas för bortskaffning av sådana grisköttsprodukter som blockerats på slakterier i Irland eller som dessa ansvarar för och förfogar över, i de fall det är osäkert om produkterna härstammar från grisar på gårdar som använt kontaminerat foder. Åtgärden bör förhindra att högkontaminerade animaliska produkter kommer in i livsmedels- eller foderkedjan.

| (8) | Den marknadsstödjande undantagsåtgärden bör delfinansieras av gemenskapen. Gemenskapens bidrag till ersättningen bör motsvara ett maximalt genomsnittsbelopp per djur eller ton griskött, med kvantitetsbegränsningar för de berörda produkterna. Samtidigt bör de irländska myndigheterna anmodas att fastställa ersättningsbeloppet och därmed delfinansieringens volym, på grundval av marknadsvärdet på djuren och produkterna för vilka ersättning ges inom angivna gränser. |
| --- | --- |

(8)

Den marknadsstödjande undantagsåtgärden bör delfinansieras av gemenskapen. Gemenskapens bidrag till ersättningen bör motsvara ett maximalt genomsnittsbelopp per djur eller ton griskött, med kvantitetsbegränsningar för de berörda produkterna. Samtidigt bör de irländska myndigheterna anmodas att fastställa ersättningsbeloppet och därmed delfinansieringens volym, på grundval av marknadsvärdet på djuren och produkterna för vilka ersättning ges inom angivna gränser.

| (9) | De behöriga irländska myndigheterna bör tillämpa alla kontroll- och övervakningsåtgärder som krävs för korrekt tillämpning av den undantagsåtgärd som föreskrivs i denna förordning. De bör också underrätta kommissionen om detta. |
| --- | --- |

(9)

De behöriga irländska myndigheterna bör tillämpa alla kontroll- och övervakningsåtgärder som krävs för korrekt tillämpning av den undantagsåtgärd som föreskrivs i denna förordning. De bör också underrätta kommissionen om detta.

| (10) | Djurskydds-, folkhälso- och marknadsförsörjningsskäl tvingade de irländska myndigheterna att inleda bortskaffandet av djuren och produkterna den 13 december 2008, varför förordningen måste tillämpas från och med detta datum. |
| --- | --- |

(10)

Djurskydds-, folkhälso- och marknadsförsörjningsskäl tvingade de irländska myndigheterna att inleda bortskaffandet av djuren och produkterna den 13 december 2008, varför förordningen måste tillämpas från och med detta datum.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

En marknadsstödjande undantagsåtgärd för Irland antas härmed i form av ett bortskaffningsprogram för

| a) | grisar som befann sig på gårdar som använde kontaminerat djurfoder mellan den 1 september 2008 och den 6 december 2008, |
| --- | --- |

a)

grisar som befann sig på gårdar som använde kontaminerat djurfoder mellan den 1 september 2008 och den 6 december 2008,

| b) | nötkreatur som är kvar på gårdar där prov på andra nötkreatur visat förhöjda värden av dioxiner och polyklorerade bifenyler (PCB), |
| --- | --- |

b)

nötkreatur som är kvar på gårdar där prov på andra nötkreatur visat förhöjda värden av dioxiner och polyklorerade bifenyler (PCB),

| c) | färskt, kylt eller fruset griskött från djur som slaktades senast den 6 december 2008 i Irland och som är lagrat i Irland






  i) | på slakteriet, eller |
| --- | --- | --- |

c)

färskt, kylt eller fruset griskött från djur som slaktades senast den 6 december 2008 i Irland och som är lagrat i Irland

i)

på slakteriet, eller

| ii) | utanför slakteriet men som detta ansvarar för och förfogar över, vilket ska kunna visas för de behöriga irländska myndigheterna. |
| --- | --- |

ii)

utanför slakteriet men som detta ansvarar för och förfogar över, vilket ska kunna visas för de behöriga irländska myndigheterna.

Artikel 2

Bortskaffning av djur och kött

1.   Irland bemyndigas att utbetala ersättning för den bortskaffning av djur och kött som avses i artikel 1, syftande till slakt och full destruktion av djuren och berörda biprodukter samt destruktion av köttet i enlighet med motsvarande veterinärlagstiftning.

Destruktionen av levande djur ska innebära att de transporteras till ett slakteri, varifrån efter kontrollräkning och vägning alla slaktkroppar ska transporteras till en konverteringsanläggning, där allt material ska destrueras.

Om djurens kondition gör transport till slakteri olämplig, får djuren avlivas på gården.

Destruktion av kött ska ske efter vägning och transport till en konverteringsanläggning, där allt material ska destrueras.

De behöriga irländska myndigheterna ska utöva löpande tillsyn över dessa insatser, genom användning av standardiserade checklistor med formulär för vägning och kontrollräkning.

2.   Den ersättning de behöriga irländska myndigheterna betalar för bortskaffning av djur enligt artikel 1 a och b och bortskaffning av produkter enligt artikel 1 c får inte överstiga djurens och produkternas marknadsvärde före den tidpunkt då de irländska myndigheterna som försiktighetsåtgärd beslöt att dra tillbaka allt griskött och alla grisköttsprodukter från marknaden.

För undvikande av överkompensation ska de behöriga irländska myndigheternas ersättning ta hänsyn till annan ersättning som djurleverantörerna eller slakterierna kan vara berättigade till.

3.   Ersättningen för de produkter som bortskaffas i enlighet med förordningen ska utbetalas av de behöriga irländska myndigheterna, efter det att konverteringsanläggningen tagit emot produkterna och efter kontroller i enlighet med artikel 4.1 c. Den ersättning som de behöriga irländska myndigheterna betalar ut i enlighet med förordningen ska berättiga till delfinansiering från gemenskapen, sedan det utifrån nödvändiga underlag och fysiska kontroller kunnat fastställas att produkterna i fråga helt har destruerats.

Artikel 5.1 tredje stycket punkt a i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 (3) ska gälla i tillämpliga delar.

Endast utgifter som senast deklareras för juli 2009 ska berättiga till delfinansiering från gemenskapen.

Artikel 3

Finansiering

1.   För varje helt destruerat djur och köttprodukt ska gemenskapens delfinansiering motsvara 50 % av utgifterna enligt artikel 2.1. Delfinansieringen ska högst motsvara ett maximalt genomsnittsbelopp på

| a) | 54,77 euro per gris för högst 130 000 grisar, |
| --- | --- |

a)

54,77 euro per gris för högst 130 000 grisar,

| b) | 468,62 euro per nötkreatur för högst 7 000 nötkreatur, |
| --- | --- |

b)

468,62 euro per nötkreatur för högst 7 000 nötkreatur,

| c) | 1 133,50 euro per ton griskött för högst 9 050 ton griskött. |
| --- | --- |

c)

1 133,50 euro per ton griskött för högst 9 050 ton griskött.

2.   De behöriga irländska myndigheterna ska fastställa delfinansieringsbeloppet per ersatt djur och köttprodukt på grundval av marknadsvärdet enligt artikel 2.2 och med hänsyn till de maximala genomsnittsbeloppen enligt punkt 1 i den här artikeln.

3.   Senast den 31 augusti 2009 ska Irland underrätta kommissionen om den totala utbetalda ersättningen, med angivande av antal och kategorier av grisar och nötkreatur samt volym och typer av griskött som bortskaffats i enlighet med förordningen.

4.   Om det konstateras att en mottagare utöver belopp som erhållits i enlighet med artikel 2.3 även erhållit försäkringsersättning eller ersättning från tredjeman, ska Irland driva in detta belopp och kreditera Europeiska garantifonden för jordbruket 50 % som avdrag på motsvarande utgift. Om utbetalningen enligt artikel 2.3 överstigit erhållen ersättning, ska Irland driva in ett belopp motsvarande ersättningen.

Artikel 4

Kontroller och meddelanden

1.   Irland ska vidta alla åtgärder som krävs för en korrekt tillämpning av förordningen och särskilt följande:

| a) | Se till att ingen av de produkter för vilka ersättning betalas enligt artikel 2 kommer in i livsmedels- eller foderkedjan, genom att inrätta lämplig övervakning på plats, vid behov även denatureringsmedel och förseglingar på transporter. |
| --- | --- |

a)

Se till att ingen av de produkter för vilka ersättning betalas enligt artikel 2 kommer in i livsmedels- eller foderkedjan, genom att inrätta lämplig övervakning på plats, vid behov även denatureringsmedel och förseglingar på transporter.

| b) | Senast en gång per kalendermånad genomföra administrativa kontroller och bokföringskontroller på varje konverteringsanläggning, för att säkerställa att alla slaktkroppar och allt griskött destruerats som levererats sedan ordningen inrättades eller sedan den senaste kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Senast en gång per kalendermånad genomföra administrativa kontroller och bokföringskontroller på varje konverteringsanläggning, för att säkerställa att alla slaktkroppar och allt griskött destruerats som levererats sedan ordningen inrättades eller sedan den senaste kontrollen.

| c) | Genomföra lagerkontroll på platsen av färskt, kylt eller fruset griskött inlagrat på annan plats än på slakterier enligt artikel 1 c ii, för att fastställa kvantiteterna griskött från djur som slaktats senast den 6 december 2008 och samtidigt se till att sådant griskött är säkert lagrat, lätt att identifiera och hålls fysiskt åtskilt från andra produkter i lager samt att nödvändig identifiering och vägning sker vid utlagringen. |
| --- | --- |

c)

Genomföra lagerkontroll på platsen av färskt, kylt eller fruset griskött inlagrat på annan plats än på slakterier enligt artikel 1 c ii, för att fastställa kvantiteterna griskött från djur som slaktats senast den 6 december 2008 och samtidigt se till att sådant griskött är säkert lagrat, lätt att identifiera och hålls fysiskt åtskilt från andra produkter i lager samt att nödvändig identifiering och vägning sker vid utlagringen.

| d) | Sörja för kontroller på platsen och motsvarande kontrollrapporter, särskilt med följande uppgifter:






  i) | De från gården transporterade djurens åldersskillnad, klassificering och totala antal, datum och tidpunkt för transporten och för ankomsten till slakteri. |
| --- | --- | --- |

d)

Sörja för kontroller på platsen och motsvarande kontrollrapporter, särskilt med följande uppgifter:

i)

De från gården transporterade djurens åldersskillnad, klassificering och totala antal, datum och tidpunkt för transporten och för ankomsten till slakteri.

| ii) | Antalet slaktkroppar som transporterats med försegling från slakteriet och mottagits på konverteringsanläggningen, tillståndet till djurförflyttning samt förseglingsnummer. |
| --- | --- |

ii)

Antalet slaktkroppar som transporterats med försegling från slakteriet och mottagits på konverteringsanläggningen, tillståndet till djurförflyttning samt förseglingsnummer.

| iii) | Vid slakt på gården enligt artikel 2.1 tredje stycket: antalet djur som slaktats på gården, antalet slaktkroppar som med försegling transporterats från gården och antalet slaktkroppar som mottagits på konverteringsanläggningen, tillståndet till djurförflyttning samt förseglingsnummer. |
| --- | --- |

iii)

Vid slakt på gården enligt artikel 2.1 tredje stycket: antalet djur som slaktats på gården, antalet slaktkroppar som med försegling transporterats från gården och antalet slaktkroppar som mottagits på konverteringsanläggningen, tillståndet till djurförflyttning samt förseglingsnummer.

| iv) | För varje grisköttsprodukt: slaktdatum för de djur från vilka köttet härrör samt ett viktprotokoll för produkten. För färskt, kylt eller fruset griskött inlagrat på annan plats än på slakterier: lagrets adress och vilka åtgärder som vidtagits för produktens säkerhet vid lagring och förflyttning. |
| --- | --- |

iv)

För varje grisköttsprodukt: slaktdatum för de djur från vilka köttet härrör samt ett viktprotokoll för produkten. För färskt, kylt eller fruset griskött inlagrat på annan plats än på slakterier: lagrets adress och vilka åtgärder som vidtagits för produktens säkerhet vid lagring och förflyttning.

| v) | Kvantitet och klassificering när det gäller de grisköttsprodukter som transporterats med försegling från uppsamlingsstället och mottagits på konverteringsanläggningen, förflyttningstillstånd och förseglingsnummer. |
| --- | --- |

v)

Kvantitet och klassificering när det gäller de grisköttsprodukter som transporterats med försegling från uppsamlingsstället och mottagits på konverteringsanläggningen, förflyttningstillstånd och förseglingsnummer.

| vi) | Vilka aspekter, register och handlingar som granskats vid kontrollerna enligt punkt b ovan och åtminstone en daglig sammanfattning av de slaktkropps- och grisköttskvantiteter som konverteringsanläggningen tagit emot respektive datum och kvantiteter för destrueringen. |
| --- | --- |

vi)

Vilka aspekter, register och handlingar som granskats vid kontrollerna enligt punkt b ovan och åtminstone en daglig sammanfattning av de slaktkropps- och grisköttskvantiteter som konverteringsanläggningen tagit emot respektive datum och kvantiteter för destrueringen.

2.   Irland ska till kommissionen lämna

| a) | en beskrivning av införda kontroll- och rapportbestämmelser för alla berörda insatser, snarast efter det att denna förordning har trätt i kraft, och |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av införda kontroll- och rapportbestämmelser för alla berörda insatser, snarast efter det att denna förordning har trätt i kraft, och

| b) | senast den 1 mars 2009 en detaljerad rapport om vilka kontroller som genomförts enligt punkt 1. |
| --- | --- |

b)

senast den 1 mars 2009 en detaljerad rapport om vilka kontroller som genomförts enligt punkt 1.

Artikel 5

Interventionsåtgärd

De åtgärder som anges i denna förordning ska betraktas som interventioner för stabilisering av jordbruksmarknaderna enligt artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (4).

Artikel 6

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 13 december 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 339, 18.12.2008, s. 78.

2

(3)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.

3

(4)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

4

---

DIREKTIV

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/45

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/5/EG

av den 30 januari 2009

om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG om minimivillkor för genomförandet av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG (1), särskilt artikel 9.3, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2006/22/EG finns i bilaga III en inledande förteckning över överträdelser av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (2) samt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (3). |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2006/22/EG finns i bilaga III en inledande förteckning över överträdelser av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (2) samt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (3).

| (2) | I artikel 9.3 i direktiv 2006/22/EG föreskrivs möjligheten att anpassa den bilagan i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier. De allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 9.3 i direktiv 2006/22/EG föreskrivs möjligheten att anpassa den bilagan i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier. De allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador.

| (3) | Ytterligare vägledning om kategoriseringen av överträdelser är ett viktigt steg för att säkerställa rättslig säkerhet för företag och rättvisare konkurrens mellan företag. |
| --- | --- |

(3)

Ytterligare vägledning om kategoriseringen av överträdelser är ett viktigt steg för att säkerställa rättslig säkerhet för företag och rättvisare konkurrens mellan företag.

| (4) | En harmoniserad kategorisering av överträdelser är även önskvärd för att skapa en gemensam grund för det riskvärderingssystem som medlemsstaterna ska införa enligt artikel 9.1 i direktiv 2006/22/EG. Sådana harmoniserade kategorier skulle underlätta införlivande av överträdelser som begås av en förare eller ett företag i andra medlemsstater än etableringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(4)

En harmoniserad kategorisering av överträdelser är även önskvärd för att skapa en gemensam grund för det riskvärderingssystem som medlemsstaterna ska införa enligt artikel 9.1 i direktiv 2006/22/EG. Sådana harmoniserade kategorier skulle underlätta införlivande av överträdelser som begås av en förare eller ett företag i andra medlemsstater än etableringsmedlemsstaten.

| (5) | I regel bör kategoriseringen av överträdelser bero på hur allvarliga överträdelserna är och de möjliga konsekvenserna för trafiksäkerheten samt förmågan att kontrollera förarens och företagets efterlevnad av lagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

I regel bör kategoriseringen av överträdelser bero på hur allvarliga överträdelserna är och de möjliga konsekvenserna för trafiksäkerheten samt förmågan att kontrollera förarens och företagets efterlevnad av lagstiftningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas genom artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2006/22/EG ska ersättas med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2009. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i det här direktivet.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 35.

1

(2)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

3

---

BILAGA

”BILAGA III

Överträdelser

I enlighet med artikel 9.3 innehåller följande tabell riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EEG) nr 3821/85, uppdelat i kategorier på grundval av hur allvarliga överträdelserna är.

1.   Grupper av överträdelser av förordning (EG) nr 561/2006

| Nr | Rättslig grund | Typ av överträdelse | Allvarlighetsgrad (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| MAÖ | AÖ | MÖ |
| A | Besättning | | | |
| A1 | Artikel 5.1 | Brott mot lägsta ålder för förare | | X | |
| B | Körtider | | | |
| B1 | Artikel 6.1 | Överskriden daglig körtid (9 timmar) om en förlängning till 10 timmar inte medgetts | 9 tim <...< 10 tim | | | X |
| B2 | 10 tim <...< 11 tim | | X | |
| B3 | 11 tim <... | X | | |
| B4 | Överskriden daglig körtid (10 timmar) om förlängning medgetts | 10 tim <...< 11 tim | | | X |
| B5 | 11 tim <...< 12 tim | | X | |
| B6 | 12 tim <... | X | | |
| B7 | Artikel 6.2 | Överskriden körtid per vecka | 56 tim <...< 60 tim | | | X |
| B8 | 60 tim <...< 70 tim | | X | |
| B9 | 70 tim <... | X | | |
| B10 | Art. 6.3 | Överskriden sammanlagd körtid under två veckor i följd | 90 tim <...< 100 tim | | | X |
| B11 | 100 tim <...< 112 tim 30 | | X | |
| B12 | 112 tim 30 <... | X | | |
| C | Raster | | | |
| C1 | Artikel 7 | Överskriden oavbruten körtid | 4 tim 30 min <...<5 tim | | | X |
| C2 | 5 tim<...<6 tim | | X | |
| C3 | 6 tim <... | X | | |
| D | Viloperioder | | | |
| D1 | Artikel 8.2 | Otillräcklig dygnsvila (mindre än 11 timmar) om reducerad dygnsvila inte har medgetts | 10 tim <...<11 tim | | | X |
| D2 | 8 tim 30<...<10 tim | | X | |
| D3 | ...< 8 tim 30 min | X | | |
| D4 | Otillräcklig reducerad dygnsvila (mindre än 9 timmar) om reducerad dygnsvila medgetts | 8 tim<...<9 tim | | | X |
| D5 | 7 tim<...<8 tim | | X | |
| D6 | ...<7 tim | X | | |
| D7 | Otillräcklig uppdelning av dygnsvilan (mindre än 3 + 9 timmar) | 3 tim+(8 tim <...< 9 tim) | | | X |
| D8 | 3 tim+(7 tim <...< 8 tim) | | X | |
| D9 | 3 tim+(...< 7 tim) | X | | |
| D10 | Artikel 8.5 | Otillräcklig dygnsvila (mindre än 9 timmar) vid multibemanning | 8 tim<...<9 tim | | | X |
| D11 | 7 tim<...<8 tim | | X | |
| D12 | ...<7 h | X | | |
| D13 | Artikel 8.6 | Otillräcklig veckovila (mindre än 24 timmar) | 22 tim <...< 24 tim | | | X |
| D14 | 20 tim<...<22 tim | | X | |
| D15 | ...<20 tim | X | | |
| D16 | Otillräcklig veckovila (mindre än 45 timmar) om reducerad veckovila inte har medgetts | 42 tim <...<45 tim | | | X |
| D17 | 36 tim <...<42 tim | | X | |
| D18 | ...< 36 tim | X | | |
| E | Typer av betalning | | | |
| E1 | Artikel 10.1 | Samband mellan lön och tillryggalagda sträckor eller transporterad godsmängd | X | | |

Nr

Rättslig grund

Typ av överträdelse

Allvarlighetsgrad (1)

MAÖ

AÖ

MÖ

A

Besättning

A1

Artikel 5.1

Brott mot lägsta ålder för förare

X

B

Körtider

B1

Artikel 6.1

Överskriden daglig körtid (9 timmar) om en förlängning till 10 timmar inte medgetts

9 tim <...< 10 tim

X

B2

10 tim <...< 11 tim

X

B3

11 tim <...

X

B4

Överskriden daglig körtid (10 timmar) om förlängning medgetts

10 tim <...< 11 tim

X

B5

11 tim <...< 12 tim

X

B6

12 tim <...

X

B7

Artikel 6.2

Överskriden körtid per vecka

56 tim <...< 60 tim

X

B8

60 tim <...< 70 tim

X

B9

70 tim <...

X

B10

Art. 6.3

Överskriden sammanlagd körtid under två veckor i följd

90 tim <...< 100 tim

X

B11

100 tim <...< 112 tim 30

X

B12

112 tim 30 <...

X

C

Raster

C1

Artikel 7

Överskriden oavbruten körtid

4 tim 30 min <...<5 tim

X

C2

5 tim<...<6 tim

X

C3

6 tim <...

X

D

Viloperioder

D1

Artikel 8.2

Otillräcklig dygnsvila (mindre än 11 timmar) om reducerad dygnsvila inte har medgetts

10 tim <...<11 tim

X

D2

8 tim 30<...<10 tim

X

D3

...< 8 tim 30 min

X

D4

Otillräcklig reducerad dygnsvila (mindre än 9 timmar) om reducerad dygnsvila medgetts

8 tim<...<9 tim

X

D5

7 tim<...<8 tim

X

D6

...<7 tim

X

D7

Otillräcklig uppdelning av dygnsvilan (mindre än 3 + 9 timmar)

3 tim+(8 tim <...< 9 tim)

X

D8

3 tim+(7 tim <...< 8 tim)

X

D9

3 tim+(...< 7 tim)

X

D10

Artikel 8.5

Otillräcklig dygnsvila (mindre än 9 timmar) vid multibemanning

8 tim<...<9 tim

X

D11

7 tim<...<8 tim

X

D12

...<7 h

X

D13

Artikel 8.6

Otillräcklig veckovila (mindre än 24 timmar)

22 tim <...< 24 tim

X

D14

20 tim<...<22 tim

X

D15

...<20 tim

X

D16

Otillräcklig veckovila (mindre än 45 timmar) om reducerad veckovila inte har medgetts

42 tim <...<45 tim

X

D17

36 tim <...<42 tim

X

D18

...< 36 tim

X

E

Typer av betalning

E1

Artikel 10.1

Samband mellan lön och tillryggalagda sträckor eller transporterad godsmängd

X

2.   Grupper av överträdelser av förordning (EEG) nr 3821/85

| Nr | Rättslig grund | Typ av överträdelser | Allvarlighetsgrad (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| MAÖ | AÖ | MÖ |
| F | Installation av färdskrivare | | | |
| F1 | Artikel 3.1 | Ingen typgodkänd färdskrivare har installerats och använts | X | | |
| G | Användning av färdskrivare, förarkort eller diagramblad | | | |
| G1 | Artikel 13 | Färdskrivaren fungerar inte korrekt (till exempel på grund av felaktig kontroll, kalibrering eller plombering) | X | | |
| G2 | Färdskrivaren använd på felaktigt sätt (ogiltigt förarkort, avsiktligt missbruk, ...) | X | | |
| G3 | Artikel 14.1 | Otillräckligt antal diagramblad | | X | |
| G4 | Ej godkänd typ av diagramblad | | X | |
| G5 | Otillräckligt med papper för utskrifter | | | X |
| G6 | Artikel 14.2 | Företaget bevarar inte diagramblad, utskrifter och överförda uppgifter | X | | |
| G7 | Artikel 14.4 | Föraren har fler än ett giltigt förarkort | X | | |
| G8 | Artikel 14.4 | Användning av ett förarkort som inte är förarens eget giltiga kort | X | | |
| G9 | Artikel 14.4 | Användning av ett förarkort som är skadat eller vars giltighet har gått ut | X | | |
| G10 | Artikel 14.5 | Registrerade och lagrade uppgifter ej tillgängliga i minst 365 dagar | X | | |
| G11 | Artikel 15.1 | Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med läsliga uppgifter | | | X |
| G12 | Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med oläsliga uppgifter | X | | |
| G13 | Utebliven ansökan, inom 7 kalenderdagar, om ersättning av förarkort som skadats, inte fungerar på fullgott sätt, förkommit eller stulits | | X | |
| G14 | Artikel 15.2 | Felaktig användning av diagramblad/förarkort | X | | |
| G15 | Otillåtet avlägsnande av blad eller förarkort, vilket påverkar registreringen av relevanta uppgifter | X | | |
| G16 | Otillåtet avlägsnande av blad eller förarkort, vilket inte påverkar registreringen av uppgifter | | | X |
| G17 | Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, utan försvunna uppgifter | | | X |
| G18 | Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, och försvunna uppgifter | X | | |
| G19 | Ingen manuell inmatning trots att detta krävs | X | | |
| G20 | Fel blad eller förarkort i fel kortplats (multibemanning) | X | | |
| G21 | Artikel 15.3 | Den tid som registrerats på bladet överensstämmer inte med den officiella tiden i fordonets registreringsland | | X | |
| G22 | Felaktig användning av omställningsanordningen | X | | |
| H | Ifylld information | | | |
| H1 | Artikel 15.5 | Efternamn saknas på diagrambladet | X | | |
| H2 | Förnamn saknas på diagrambladet | X | | |
| H3 | Datum då användningen av bladet inleddes eller avslutades saknas | | X | |
| H4 | Orten där användningen av bladet inleddes eller avslutades saknas | | | X |
| H5 | Registreringsnummer saknas på diagrambladet | | | X |
| H6 | Vägmätarställning (start) saknas på diagrambladet | | X | |
| H7 | Vägmätarställning (slut) saknas på diagrambladet | | | X |
| H8 | Tid för fordonsbyte saknas på diagrambladet | | | X |
| H9 | Artikel 15.5 a | Symbolen för landet ej angiven i färdskrivaren | | | X |
| I | Inlämning av uppgifter | | | |
| I1 | Artikel 15.7 | Vägran att kontrolleras | X | | |
| I2 | Art. 15.7 | Kan inte visa upp uppgifter för den innevarande dagen | X | | |
| I3 | Kan inte visa upp uppgifter för de föregående 28 dagarna | X | | |
| I4 | Kan inte visa upp uppgifter om förarkort om föraren innehar ett sådant | X | | |
| I5 | Kan inte visa upp manuella uppgifter och utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna | X | | |
| I6 | Kan inte visa upp förarkortet | X | | |
| I7 | Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna | X | | |
| J | Bedrägeri | | | |
| J1 | Artikel 15.8 | Förfalska, utplåna eller förstöra uppgifterna på diagrambladen, uppgifterna som lagras i färdskrivaren eller på förarkortet eller utskrifter från färdskrivaren | X | | |
| J2 | Manipulering av färdskrivare, diagramblad eller förarkort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas | X | | |
| J3 | Fordonet har manipuleringsutrustning som gör det möjligt att förfalska uppgifter och/eller utskrifter (omkopplare/wire ...) | X | | |
| K | Driftsavbrott | | | |
| K1 | Artikel 16.1 | Ej reparerad av en godkänd montör eller verkstad | X | | |
| K2 | Ej reparerad under resans gång | | X | |
| L | Manuell inmatning för utskrifter | | | |
| L1 | Artikel 16.2 | Föraren för inte in all information för de tidsperioder som inte längre registreras när färdskrivaren inte är i funktion eller inte fungerar på fullgott sätt | X | | |
| L2 | Förarkortets nummer och/eller namn och/eller körkortsnummer saknas på tilläggsbladet | X | | |
| L3 | Underskrift saknas på tilläggsbladet | | X | |
| L4 | Artikel 16.3 | Förkommet eller stulet förarkort har inte formellt rapporterats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där stölden inträffade | X | | |

Nr

Rättslig grund

Typ av överträdelser

Allvarlighetsgrad (2)

MAÖ

AÖ

MÖ

F

Installation av färdskrivare

F1

Artikel 3.1

Ingen typgodkänd färdskrivare har installerats och använts

X

G

Användning av färdskrivare, förarkort eller diagramblad

G1

Artikel 13

Färdskrivaren fungerar inte korrekt (till exempel på grund av felaktig kontroll, kalibrering eller plombering)

X

G2

Färdskrivaren använd på felaktigt sätt (ogiltigt förarkort, avsiktligt missbruk, ...)

X

G3

Artikel 14.1

Otillräckligt antal diagramblad

X

G4

Ej godkänd typ av diagramblad

X

G5

Otillräckligt med papper för utskrifter

X

G6

Artikel 14.2

Företaget bevarar inte diagramblad, utskrifter och överförda uppgifter

X

G7

Artikel 14.4

Föraren har fler än ett giltigt förarkort

X

G8

Artikel 14.4

Användning av ett förarkort som inte är förarens eget giltiga kort

X

G9

Artikel 14.4

Användning av ett förarkort som är skadat eller vars giltighet har gått ut

X

G10

Artikel 14.5

Registrerade och lagrade uppgifter ej tillgängliga i minst 365 dagar

X

G11

Artikel 15.1

Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med läsliga uppgifter

X

G12

Användning av smutsiga eller skadade blad eller förarkort, med oläsliga uppgifter

X

G13

Utebliven ansökan, inom 7 kalenderdagar, om ersättning av förarkort som skadats, inte fungerar på fullgott sätt, förkommit eller stulits

X

G14

Artikel 15.2

Felaktig användning av diagramblad/förarkort

X

G15

Otillåtet avlägsnande av blad eller förarkort, vilket påverkar registreringen av relevanta uppgifter

X

G16

Otillåtet avlägsnande av blad eller förarkort, vilket inte påverkar registreringen av uppgifter

X

G17

Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, utan försvunna uppgifter

X

G18

Användning av diagramblad eller förarkort under en längre tid än de är avsedda för, och försvunna uppgifter

X

G19

Ingen manuell inmatning trots att detta krävs

X

G20

Fel blad eller förarkort i fel kortplats (multibemanning)

X

G21

Artikel 15.3

Den tid som registrerats på bladet överensstämmer inte med den officiella tiden i fordonets registreringsland

X

G22

Felaktig användning av omställningsanordningen

X

H

Ifylld information

H1

Artikel 15.5

Efternamn saknas på diagrambladet

X

H2

Förnamn saknas på diagrambladet

X

H3

Datum då användningen av bladet inleddes eller avslutades saknas

X

H4

Orten där användningen av bladet inleddes eller avslutades saknas

X

H5

Registreringsnummer saknas på diagrambladet

X

H6

Vägmätarställning (start) saknas på diagrambladet

X

H7

Vägmätarställning (slut) saknas på diagrambladet

X

H8

Tid för fordonsbyte saknas på diagrambladet

X

H9

Artikel 15.5 a

Symbolen för landet ej angiven i färdskrivaren

X

I

Inlämning av uppgifter

I1

Artikel 15.7

Vägran att kontrolleras

X

I2

Art. 15.7

Kan inte visa upp uppgifter för den innevarande dagen

X

I3

Kan inte visa upp uppgifter för de föregående 28 dagarna

X

I4

Kan inte visa upp uppgifter om förarkort om föraren innehar ett sådant

X

I5

Kan inte visa upp manuella uppgifter och utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna

X

I6

Kan inte visa upp förarkortet

X

I7

Kan inte visa upp utskrifter som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 28 dagarna

X

J

Bedrägeri

J1

Artikel 15.8

Förfalska, utplåna eller förstöra uppgifterna på diagrambladen, uppgifterna som lagras i färdskrivaren eller på förarkortet eller utskrifter från färdskrivaren

X

J2

Manipulering av färdskrivare, diagramblad eller förarkort så att uppgifter och/eller utskrifter förfalskas

X

J3

Fordonet har manipuleringsutrustning som gör det möjligt att förfalska uppgifter och/eller utskrifter (omkopplare/wire ...)

X

K

Driftsavbrott

K1

Artikel 16.1

Ej reparerad av en godkänd montör eller verkstad

X

K2

Ej reparerad under resans gång

X

L

Manuell inmatning för utskrifter

L1

Artikel 16.2

Föraren för inte in all information för de tidsperioder som inte längre registreras när färdskrivaren inte är i funktion eller inte fungerar på fullgott sätt

X

L2

Förarkortets nummer och/eller namn och/eller körkortsnummer saknas på tilläggsbladet

X

L3

Underskrift saknas på tilläggsbladet

X

L4

Artikel 16.3

Förkommet eller stulet förarkort har inte formellt rapporterats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där stölden inträffade

X

---

(1)  MAÖ = Mycket allvarlig överträdelse, AÖ = Allvarlig överträdelse, MÖ = Mindre överträdelse.

1

(2)  MAÖ = Mycket allvarlig överträdelse, AÖ = Allvarlig överträdelse, MÖ = Mindre överträdelse.”

2

---

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

Domstolen

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/51

---

ÄNDRINGAR I PRAKTISKA ANVISNINGAR

för direkt talan och överklagande

THE COURT OF JUSTICE OF THE EUROPEAN COMMUNITIES,

med beaktande av artikel 125a i domstolens rättegångsregler, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att de muntliga förhandlingarna ska vara så meningsfulla som möjligt har domstolen beslutat om vissa ändringar som rör anordnandet och genomförandet av dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att de muntliga förhandlingarna ska vara så meningsfulla som möjligt har domstolen beslutat om vissa ändringar som rör anordnandet och genomförandet av dessa förhandlingar.

| (2) | Det handlar för det första om att stadfästa en rådande praxis, som bland annat består i att parterna i kallelsen till förhandlingen ombeds att vid denna besvara vissa frågor, att ta ställning till vissa angivna punkter under sina muntliga anföranden eller att koncentrera dessa till vissa aspekter av målet som är särskilt viktiga för domstolens avgörande. |
| --- | --- |

(2)

Det handlar för det första om att stadfästa en rådande praxis, som bland annat består i att parterna i kallelsen till förhandlingen ombeds att vid denna besvara vissa frågor, att ta ställning till vissa angivna punkter under sina muntliga anföranden eller att koncentrera dessa till vissa aspekter av målet som är särskilt viktiga för domstolens avgörande.

| (3) | Det handlar för det andra om att under förhandlingen anslå mer tid och ge ökad betydelse åt utbyte av frågor och svar mellan domstolens ledamöter och ombuden. Därför kan längden på de muntliga anförandena nu bestämmas till tjugo minuter per part vid förhandlingar då domstolen sammanträder i plenum, i stor avdelning eller i avdelningar med fem domare och till femton minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i avdelningar med tre domare. |
| --- | --- |

(3)

Det handlar för det andra om att under förhandlingen anslå mer tid och ge ökad betydelse åt utbyte av frågor och svar mellan domstolens ledamöter och ombuden. Därför kan längden på de muntliga anförandena nu bestämmas till tjugo minuter per part vid förhandlingar då domstolen sammanträder i plenum, i stor avdelning eller i avdelningar med fem domare och till femton minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i avdelningar med tre domare.

| (4) | De praktiska anvisningarna måste anpassas till dessa ändringar och vissa e-postadresser som anges i anvisningarna måste uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

De praktiska anvisningarna måste anpassas till dessa ändringar och vissa e-postadresser som anges i anvisningarna måste uppdateras.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS DOMSTOL ANTAR FÖLJANDE ÄNDRINGAR I DE PRAKTISKA ANVISNINGARNA AV DEN 15 OKTOBER 2004 (1):

| 1. | I punkt 1 andra strecksatsen ska adressen ecj.registry@curia.eu.int ersättas av adressen ”ecj.registry@curia.europa.eu”. |
| --- | --- |

1.

I punkt 1 andra strecksatsen ska adressen ecj.registry@curia.eu.int ersättas av adressen ”ecj.registry@curia.europa.eu”.

| 2. | Punkterna 49–51 ska ersättas med följande:






  ”49. | I kallelsen till den muntliga förhandlingen ska parterna upplysas om de åtgärder för processledning som eventuellt har beslutats av domstolen. Dessa åtgärder kan bland annat bestå i att parterna ombeds att under förhandlingen besvara vissa frågor, att under förhandlingen ta ställning till vissa angivna punkter, att koncentrera sina muntliga anföranden till vissa aspekter av målet eller till särskilda punkter eller att inför förhandlingen samråda med parter som försvarar samma ståndpunkt.
  Innan förhandlingen börjar ombeds parterna att delta i ett kort möte med den dömande sammansättning som ska hålla förhandlingen. Referenten och generaladvokaten kan vid detta tillfälle närmare ange de frågor som de särskilt önskar ska behandlas i de muntliga anförandena. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkterna 49–51 ska ersättas med följande:

”49.

I kallelsen till den muntliga förhandlingen ska parterna upplysas om de åtgärder för processledning som eventuellt har beslutats av domstolen. Dessa åtgärder kan bland annat bestå i att parterna ombeds att under förhandlingen besvara vissa frågor, att under förhandlingen ta ställning till vissa angivna punkter, att koncentrera sina muntliga anföranden till vissa aspekter av målet eller till särskilda punkter eller att inför förhandlingen samråda med parter som försvarar samma ståndpunkt.

Innan förhandlingen börjar ombeds parterna att delta i ett kort möte med den dömande sammansättning som ska hålla förhandlingen. Referenten och generaladvokaten kan vid detta tillfälle närmare ange de frågor som de särskilt önskar ska behandlas i de muntliga anförandena.

| 50. | Förhandlingen består i regel av tre delar: muntliga anföranden, frågor från domstolens ledamöter och repliker.
  Med hänsyn till den kännedom som domstolen redan har om samtliga handlingar som ingetts under det skriftliga förfarandet, är syftet med de muntliga anförandena att belysa eller utförligare behandla de delar av argumentationen som ombudet anser vara särskilt viktiga för domstolens avgörande. En upprepning av vad som redan har framförts under det skriftliga förfarandet ska undvikas under den muntliga framställningen. Det är normalt överflödigt att på nytt redogöra för de faktiska omständigheterna och de tillämpliga bestämmelserna i målet.
  Det rekommenderas att anförandet inleds med den disposition som kommer att följas.
  Svaren på eventuella frågor som domstolen ställt i förväg för besvarande vid förhandlingen ska lämnas under de muntliga anförandena.
  När domstolen har bett deltagarna att koncentrera sina muntliga anföranden till vissa angivna punkter, ska ombuden inte behandla andra aspekter av målet, om de inte anser att de är av alldeles särskild vikt för domstolens avgörande.
  De ombud som försvarar likartade ståndpunkter bör så långt möjligt undvika att upprepa argument som redan framförts under samma förhandling.
  När det gäller längden på de muntliga anförandena, se punkt 51 nedan.

  De frågor som domstolens ledamöter ställer har vanligen till syfte att möjliggöra för ombuden att klargöra eller utförligare behandla vissa punkter, med beaktande av såväl deras muntliga anföranden som de inlagor som har ingetts under det skriftliga förfarandet.

  Repliken har till syfte att möjliggöra för ombuden att, om de anser det nödvändigt, kort bemöta yttranden under förhandlingen. En replik ska begränsas till att besvara nämnda yttranden och får inte gå utanför denna ram. |
| --- | --- |

50.

Förhandlingen består i regel av tre delar: muntliga anföranden, frågor från domstolens ledamöter och repliker.

Med hänsyn till den kännedom som domstolen redan har om samtliga handlingar som ingetts under det skriftliga förfarandet, är syftet med de muntliga anförandena att belysa eller utförligare behandla de delar av argumentationen som ombudet anser vara särskilt viktiga för domstolens avgörande. En upprepning av vad som redan har framförts under det skriftliga förfarandet ska undvikas under den muntliga framställningen. Det är normalt överflödigt att på nytt redogöra för de faktiska omständigheterna och de tillämpliga bestämmelserna i målet.

Det rekommenderas att anförandet inleds med den disposition som kommer att följas.

Svaren på eventuella frågor som domstolen ställt i förväg för besvarande vid förhandlingen ska lämnas under de muntliga anförandena.

När domstolen har bett deltagarna att koncentrera sina muntliga anföranden till vissa angivna punkter, ska ombuden inte behandla andra aspekter av målet, om de inte anser att de är av alldeles särskild vikt för domstolens avgörande.

De ombud som försvarar likartade ståndpunkter bör så långt möjligt undvika att upprepa argument som redan framförts under samma förhandling.

När det gäller längden på de muntliga anförandena, se punkt 51 nedan.

De frågor som domstolens ledamöter ställer har vanligen till syfte att möjliggöra för ombuden att klargöra eller utförligare behandla vissa punkter, med beaktande av såväl deras muntliga anföranden som de inlagor som har ingetts under det skriftliga förfarandet.

Repliken har till syfte att möjliggöra för ombuden att, om de anser det nödvändigt, kort bemöta yttranden under förhandlingen. En replik ska begränsas till att besvara nämnda yttranden och får inte gå utanför denna ram.

| 51. | Längden på de muntliga anförandena är begränsad till tjugo minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i plenum, i stor avdelning eller i avdelningar med fem domare och till femton minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i avdelningar med tre domare. En intervenients anförande är, inför alla sammansättningar, begränsad till femton minuter.
  En förlängning av talartiden kan i undantagsfall beviljas på begäran. En sådan begäran ska vara utförligt motiverad och inges till domstolen senast två veckor före förhandlingen.
  I kallelsen till förhandlingen ombeds ombuden och advokaterna att informera kansliet om beräknad tid för deras muntliga anföranden. De lämnade uppgifterna utgör underlag för planeringen av domstolens arbete och den angivna talartiden får inte överskridas.” |
| --- | --- |

51.

Längden på de muntliga anförandena är begränsad till tjugo minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i plenum, i stor avdelning eller i avdelningar med fem domare och till femton minuter vid förhandlingar då domstolen sammanträder i avdelningar med tre domare. En intervenients anförande är, inför alla sammansättningar, begränsad till femton minuter.

En förlängning av talartiden kan i undantagsfall beviljas på begäran. En sådan begäran ska vara utförligt motiverad och inges till domstolen senast två veckor före förhandlingen.

I kallelsen till förhandlingen ombeds ombuden och advokaterna att informera kansliet om beräknad tid för deras muntliga anföranden. De lämnade uppgifterna utgör underlag för planeringen av domstolens arbete och den angivna talartiden får inte överskridas.”

| 3. | I punkt 52 andra stycket ska orden ”eller e-post: interpret@curia.europa.eu” läggas till efter orden ”Fax (352) 4303-3697”. |
| --- | --- |

3.

I punkt 52 andra stycket ska orden ”eller e-post: interpret@curia.europa.eu” läggas till efter orden ”Fax (352) 4303-3697”.

Ändringen i punkt 2 är tillämplig på förhandlingar som sätts ut från och med den 1 februari 2009.

Utfärdat i Luxemburg den 27 januari 2009.

---

(1)  EUT L 361, 8.12.2004, s. 15.

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/53

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 januari 2009

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 när det gäller IMO:s system för rederi-identifieringsnummer (IMO Unique Company and Registered Owner Identification Number Scheme)

[delgivet med nr K(2009) 148]

(Text av betydelse för EES)

(2009/83/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (1), särskilt artikel 10.1 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 725/2004 antogs lämpliga åtgärder på det sjöfartspolitiska området, och gemensamma normer för gemenskapens tolkning, genomförande och kontroll av ändringarna av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) samt av den internationella koden för sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (ISPS-koden) som antogs vid Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) diplomatkonferens den 12 december 2002. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 725/2004 antogs lämpliga åtgärder på det sjöfartspolitiska området, och gemensamma normer för gemenskapens tolkning, genomförande och kontroll av ändringarna av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen) samt av den internationella koden för sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (ISPS-koden) som antogs vid Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) diplomatkonferens den 12 december 2002.

| (2) | De krav som utgör del A i ISPS-koden och som blev obligatoriska enligt kapitel XI-2 i bilagan till Solas-konvention lades till som bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

(2)

De krav som utgör del A i ISPS-koden och som blev obligatoriska enligt kapitel XI-2 i bilagan till Solas-konvention lades till som bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004.

| (3) | Den 20 maj 2005 antog IMO resolution MSC 196(80) om ändring av ISPS-koden i fråga om de obligatoriska krav avseende bestämmelserna i kapitel XI-2 i bilagan till Solas-konventionen, som utgör del A i koden. Följaktligen bör den uppdaterade versionen av de gällande internationella instrument som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 725/2004 inbegripa ändringarna av ISPS-koden. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 maj 2005 antog IMO resolution MSC 196(80) om ändring av ISPS-koden i fråga om de obligatoriska krav avseende bestämmelserna i kapitel XI-2 i bilagan till Solas-konventionen, som utgör del A i koden. Följaktligen bör den uppdaterade versionen av de gällande internationella instrument som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 725/2004 inbegripa ändringarna av ISPS-koden.

| (4) | Ändringarna av ISPS-koden har antagits av Internationella sjöfartsorganisationen som en åtgärd för att förbättra sjösäkerheten, sjöfartsskyddet och miljöskyddet samt underlätta bekämpningen av sjöfartsbedrägerier. Förfarandet för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 725/2004 bör inte gälla när det gäller fartyg i nationell fart och de hamnanläggningar som betjänar dem, eftersom de ändringar av ISPS-koden som gjordes genom IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC 196(80) utgör en teknisk uppdatering av bestämmelserna i ISPS-koden. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av ISPS-koden har antagits av Internationella sjöfartsorganisationen som en åtgärd för att förbättra sjösäkerheten, sjöfartsskyddet och miljöskyddet samt underlätta bekämpningen av sjöfartsbedrägerier. Förfarandet för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 725/2004 bör inte gälla när det gäller fartyg i nationell fart och de hamnanläggningar som betjänar dem, eftersom de ändringar av ISPS-koden som gjordes genom IMO:s sjösäkerhetskommittés resolution MSC 196(80) utgör en teknisk uppdatering av bestämmelserna i ISPS-koden.

| (5) | Detta förfarande för kontroll av överensstämmelse bör inte heller gälla i internationell fart, eftersom det enligt kommissionens bedömning inte finns någon risk för att en sådan ändring kommer att försämra nivån på sjösäkerheten eller vara oförenlig med gemenskapens lagstiftning. Dessutom har ingen medlemsstat begärt att kommissionen ska inleda detta förfarande eller motsatt sig införandet av ändringarna av bestämmelserna i del A i ISPS-koden i gemenskapens berörda rättsliga instrument med avseende på internationell trafik. |
| --- | --- |

(5)

Detta förfarande för kontroll av överensstämmelse bör inte heller gälla i internationell fart, eftersom det enligt kommissionens bedömning inte finns någon risk för att en sådan ändring kommer att försämra nivån på sjösäkerheten eller vara oförenlig med gemenskapens lagstiftning. Dessutom har ingen medlemsstat begärt att kommissionen ska inleda detta förfarande eller motsatt sig införandet av ändringarna av bestämmelserna i del A i ISPS-koden i gemenskapens berörda rättsliga instrument med avseende på internationell trafik.

| (6) | De berörda medlemsstaterna röstade enhälligt/med kvalificerad majoritet (2) för inbegripandet av den tekniska uppdateringen av bestämmelserna ISPS-koden med avseende på de fartyg som avses i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 725/2004 och deras rederier i bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

(6)

De berörda medlemsstaterna röstade enhälligt/med kvalificerad majoritet (2) för inbegripandet av den tekniska uppdateringen av bestämmelserna ISPS-koden med avseende på de fartyg som avses i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 725/2004 och deras rederier i bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004.

| (7) | Bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 725/2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004 ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

När det gäller internationell fart ska medlemsstaterna enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 725/2004, senast den 1 januari 2009, fullt ut tillämpa de ändrade bestämmelser i tilläggen 1 och 2 i del A i ISPS-koden, som antogs den 20 maj 2005 genom IMO:s resolution MSC 196(80).

Artikel 3

När det gäller nationell fart ska medlemsstaterna enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 725/2004, senast den 1 januari 2009, fullt ut tillämpa de ändrade bestämmelser i tilläggen 1 och 2 i del A i ISPS-koden, som antogs den 20 maj 2005 genom IMO:s resolution MSC 196(80).

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

1

(2)  Beroende på omröstningsresultatet.

2

---

BILAGA

Tillägget till del A i bilaga II till förordning (EG) nr 725/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tillägg 1 ”Internationellt sjöfartsskyddscertifikat” ska följande läggas till efter ”Rederiets namn och adress”:
  ”Rederiets identifieringsnummer:”. |
| --- | --- |

1.

I tillägg 1 ”Internationellt sjöfartsskyddscertifikat” ska följande läggas till efter ”Rederiets namn och adress”:

”Rederiets identifieringsnummer:”.

| 2. | I tillägg 2 ”Interimistiskt internationellt sjöfartsskyddscertifikat” ska följande läggas till efter ”Rederiets namn och adress”:
  ”Rederiets identifieringsnummer:”. |
| --- | --- |

2.

I tillägg 2 ”Interimistiskt internationellt sjöfartsskyddscertifikat” ska följande läggas till efter ”Rederiets namn och adress”:

”Rederiets identifieringsnummer:”.

---

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/55

---

BESLUT nr 1/2009 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG–SCHWEIZ

av den 14 januari 2009

om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

(2009/84/EG)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, undertecknat i Bryssel den 22 juli 1972 (nedan kallat avtalet) och ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter, undertecknat i Luxemburg den 26 oktober 2004, och protokoll nr 2 till avtalet, särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning. |
| --- | --- |

(1)

Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning.

| (2) | De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader. |
| --- | --- |

(2)

De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader.

| (3) | Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2.

| (4) | Eftersom prissvängningarna på marknaderna förväntas fortsätta kommer parterna att informera varandra om de inhemska priserna varannan månad, och om stora förändringar konstateras kan detta beslut komma att ändras. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom prissvängningarna på marknaderna förväntas fortsätta kommer parterna att informera varandra om de inhemska priserna varannan månad, och om stora förändringar konstateras kan detta beslut komma att ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2 ska ersättas med tabellerna i bilagorna I och II till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 januari 2009.

På gemensamma kommitténs vägnar

Alan SEATTER

Ordförande

---

BILAGA I

”TABELL III

Inhemska referenspriser i EG och Schweiz

| Jordbruksråvaror | Schweiz inhemska referenspris
  (CHF per 100 kg nettovikt) | EG:s inhemska referenspris
  (CHF per 100 kg nettovikt) | Artikel 4.1
  Belopp som tillämpas i Schweiz
  Skillnaden mellan Schweiz och EG:s referenspriser
  (CHF per 100 kg nettovikt) | Artikel 3.3
  Belopp som tillämpas i EG
  Skillnaden mellan i Schweiz och EG:s referenspriser
  (EUR per 100 kg nettovikt) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vanligt vete | 59,11 | 25,74 | 33,35 | 0,00 |
| Durumvete | 52,93 | 51,73 | 1,20 | 0,00 |
| Råg | 53,63 | 21,70 | 31,95 | 0,00 |
| Korn | 27,21 | 27,21 | — | — |
| Majs | 23,31 | 23,31 | — | — |
| Vanligt vetemjöl | 111,26 | 46,02 | 65,25 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 678,50 | 386,70 | 291,80 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 555,19 | 321,37 | 233,80 | 0,00 |
| Smör | 1 005,04 | 397,76 | 607,30 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — | — | — |
| Ägg (1) | 212,80 | 174,80 | 38,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 42,00 | 23,80 | 18,20 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter (2) | 381,00 | 160,00 | 221,00 | 0,00 |

Jordbruksråvaror

Schweiz inhemska referenspris

(CHF per 100 kg nettovikt)

EG:s inhemska referenspris

(CHF per 100 kg nettovikt)

Artikel 4.1

Belopp som tillämpas i Schweiz

Skillnaden mellan Schweiz och EG:s referenspriser

(CHF per 100 kg nettovikt)

Artikel 3.3

Belopp som tillämpas i EG

Skillnaden mellan i Schweiz och EG:s referenspriser

(EUR per 100 kg nettovikt)

Vanligt vete

59,11

25,74

33,35

0,00

Durumvete

52,93

51,73

1,20

0,00

Råg

53,63

21,70

31,95

0,00

Korn

27,21

27,21

—

—

Majs

23,31

23,31

—

—

Vanligt vetemjöl

111,26

46,02

65,25

0,00

Helmjölkspulver

678,50

386,70

291,80

0,00

Skummjölkspulver

555,19

321,37

233,80

0,00

Smör

1 005,04

397,76

607,30

0,00

Vitt socker

—

—

—

—

Ägg (1)

212,80

174,80

38,00

0,00

Färsk potatis

42,00

23,80

18,20

0,00

Vegetabiliska fetter (2)

381,00

160,00

221,00

0,00

---

(1)  Pris som fastställts på grundval av priserna på fågelägg i flytande tillstånd utan skal multiplicerat med faktorn 0,85.

1

(2)  Priser för vegetabiliska fetter (för bageri- och livsmedelsindustrin) med en fetthalt på 100 viktprocent.”

2

---

BILAGA II

”TABELL IV

| b) | Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:







  Jordbruksråvaror | Basbelopp som tillämpas på
  schweiziska priserna enligt artikel 3.2
  (CHF per 100 kg nettovikt) | Basbelopp som tillämpas på
  gemenskapens priser enligt artikel 4.2
  (EUR per 100 kg nettovikt) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vanligt vete | 28,00 | 0,00 |
| Durumvete | 1,00 | 0,00 |
| Råg | 27,00 | 0,00 |
| Korn | — | — |
| Majs | — | — |
| Vanligt vetemjöl | 55,00 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 248,00 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 199,00 | 0,00 |
| Smör | 516,00 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — |
| Ägg | 32,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 15,00 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | 188,00 | 0,00” |

b)

Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

Jordbruksråvaror

Basbelopp som tillämpas på

schweiziska priserna enligt artikel 3.2

(CHF per 100 kg nettovikt)

Basbelopp som tillämpas på

gemenskapens priser enligt artikel 4.2

(EUR per 100 kg nettovikt)

Vanligt vete

28,00

0,00

Durumvete

1,00

0,00

Råg

27,00

0,00

Korn

—

—

Majs

—

—

Vanligt vetemjöl

55,00

0,00

Helmjölkspulver

248,00

0,00

Skummjölkspulver

199,00

0,00

Smör

516,00

0,00

Vitt socker

—

—

Ägg

32,00

0,00

Färsk potatis

15,00

0,00

Vegetabiliska fetter

188,00

0,00”

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---