# Úradný vestník L 45/14.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 45 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5214. februára 2009 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 45

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5214. februára 2009

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2009/107/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 23. januára 2009, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 2006/861/ES a 2006/920/ES o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystémov transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy
  [oznámené pod číslom K(2009) 38]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 100 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie akumulátorových elektrických cestných vozidiel z hľadiska špecifických konštrukčných a prevádzkovo-bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek týkajúcich sa emisií vodíka (revízia 2) | 17 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2009/107/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 23. januára 2009, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 2006/861/ES a 2006/920/ES o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystémov transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy
  [oznámené pod číslom K(2009) 38]


   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 38]

(
  1

1

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 100 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie akumulátorových elektrických cestných vozidiel z hľadiska špecifických konštrukčných a prevádzkovo-bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek týkajúcich sa emisií vodíka (revízia 2)

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 14.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 45/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. januára 2009,

ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 2006/861/ES a 2006/920/ES o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystémov transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy

[oznámené pod číslom K(2009) 38]

(Text s významom pre EHP)

(2009/107/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (prepracované znenie) (1), a najmä na jej článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej železničnej agentúry o prechodnej revízii TSI pre nákladné vozne (ERA/REC/INT/03-2008) z 27. októbra 2008,

keďže:

| (1) | V článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (2) sa vyžaduje, aby Európska železničná agentúra (ďalej len „agentúra“) zabezpečila, aby boli technické špecifikácie interoperability (ďalej len „TSI“) prispôsobené technickému pokroku, trendom na trhu a sociálnym požiadavkám a navrhovala Komisii zmeny a doplnenia tých TSI, ktoré považuje za potrebné. |
| --- | --- |

(1)

V článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 (2) sa vyžaduje, aby Európska železničná agentúra (ďalej len „agentúra“) zabezpečila, aby boli technické špecifikácie interoperability (ďalej len „TSI“) prispôsobené technickému pokroku, trendom na trhu a sociálnym požiadavkám a navrhovala Komisii zmeny a doplnenia tých TSI, ktoré považuje za potrebné.

| (2) | Komisia rozhodnutím K(2007) 3371 z 13. júla 2007 poskytla agentúre rámcový mandát na vykonávanie niektorých činností podľa smernice Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (3) a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy (4). Podľa podmienok tohto rámcového mandátu Komisia požiadala agentúru, aby vykonala revíziu TSI pre vozový park – nákladné vozne, ktorú Komisia prijala vo svojom rozhodnutí 2006/861/ES z 28. júla 2006 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „vozový park – nákladné vozne“ transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy (5), a taktiež aby poskytla technické stanovisko ku kritickým chybám a uverejnila zoznam zistených malých chýb. |
| --- | --- |

(2)

Komisia rozhodnutím K(2007) 3371 z 13. júla 2007 poskytla agentúre rámcový mandát na vykonávanie niektorých činností podľa smernice Rady 96/48/ES z 23. júla 1996 o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc (3) a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES z 19. marca 2001 o interoperabilite transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy (4). Podľa podmienok tohto rámcového mandátu Komisia požiadala agentúru, aby vykonala revíziu TSI pre vozový park – nákladné vozne, ktorú Komisia prijala vo svojom rozhodnutí 2006/861/ES z 28. júla 2006 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „vozový park – nákladné vozne“ transeurópskej konvenčnej železničnej sústavy (5), a taktiež aby poskytla technické stanovisko ku kritickým chybám a uverejnila zoznam zistených malých chýb.

| (3) | Nadobudnutie platnosti Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z roku 1999 1. júla 2006 prinieslo nové pravidlá upravujúce technické špecifikácie uplatňované na vozne. Bývalú Dohodu RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) medzi železničnými podnikmi čiastočne nahradila nová súkromná a dobrovoľná dohoda, Všeobecná zmluva o používaní vozňov (GCU) (6) medzi železničnými podnikmi a držiteľmi vozňov, ako aj rozhodnutie 2006/861/ES. |
| --- | --- |

(3)

Nadobudnutie platnosti Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z roku 1999 1. júla 2006 prinieslo nové pravidlá upravujúce technické špecifikácie uplatňované na vozne. Bývalú Dohodu RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) medzi železničnými podnikmi čiastočne nahradila nová súkromná a dobrovoľná dohoda, Všeobecná zmluva o používaní vozňov (GCU) (6) medzi železničnými podnikmi a držiteľmi vozňov, ako aj rozhodnutie 2006/861/ES.

| (4) | Zatiaľ čo pre vozne zaregistrované podľa Dohody RIV sa vyžadovalo len jedno povolenie vydané registračným železničným podnikom, smernica 2001/16/ES požadovala povolenie pre každý členský štát. Tento problém sa dočasne vyriešil v oddiele 7.6 prílohy k rozhodnutiu 2006/861/ES, kde sa ustanovuje, že hneď, ako je osvedčenie alebo povolenie na uvedenie do prevádzky udelené pre skupinu vozňov v jednom členskom štáte, toto osvedčenie alebo povolenie vzájomne uznávajú všetky členské štáty, aby sa predišlo duplicite previerok bezpečnosti a interoperability zo strany bezpečnostných orgánov. Takisto sa v ňom ustanovuje, že ak rozhodnutie 2006/861/ES obsahuje otvorené body, povolenia na uvedenie do prevádzky sa budú vzájomne uznávať okrem prípadov uvedených v prílohe JJ k uvedenému rozhodnutiu. Pokiaľ sa však v prílohe JJ jednoznačne neoznačia podmienky, za ktorých sa musí povolenie na uvedenie vozňa do prevádzky v jednom členskom štáte vzájomne uznávať v ostatných členských štátoch, uplatňovanie oddielu 7.6 prílohy k rozhodnutiu 2006/861/ES viedlo k rozdielnym výkladom. V dôsledku toho vznikla právna neistota a ťažkosti pre odvetvie, ktoré požaduje, aby Komisia vykonala okamžité kroky. |
| --- | --- |

(4)

Zatiaľ čo pre vozne zaregistrované podľa Dohody RIV sa vyžadovalo len jedno povolenie vydané registračným železničným podnikom, smernica 2001/16/ES požadovala povolenie pre každý členský štát. Tento problém sa dočasne vyriešil v oddiele 7.6 prílohy k rozhodnutiu 2006/861/ES, kde sa ustanovuje, že hneď, ako je osvedčenie alebo povolenie na uvedenie do prevádzky udelené pre skupinu vozňov v jednom členskom štáte, toto osvedčenie alebo povolenie vzájomne uznávajú všetky členské štáty, aby sa predišlo duplicite previerok bezpečnosti a interoperability zo strany bezpečnostných orgánov. Takisto sa v ňom ustanovuje, že ak rozhodnutie 2006/861/ES obsahuje otvorené body, povolenia na uvedenie do prevádzky sa budú vzájomne uznávať okrem prípadov uvedených v prílohe JJ k uvedenému rozhodnutiu. Pokiaľ sa však v prílohe JJ jednoznačne neoznačia podmienky, za ktorých sa musí povolenie na uvedenie vozňa do prevádzky v jednom členskom štáte vzájomne uznávať v ostatných členských štátoch, uplatňovanie oddielu 7.6 prílohy k rozhodnutiu 2006/861/ES viedlo k rozdielnym výkladom. V dôsledku toho vznikla právna neistota a ťažkosti pre odvetvie, ktoré požaduje, aby Komisia vykonala okamžité kroky.

| (5) | Tento problém sa môže teraz vyriešiť, pretože v článku 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES sa ustanovuje, že vozidlá, ktoré sú úplne v zhode s TSI pokrývajúcimi všetky aspekty dôležitých subsystémov bez špecifických prípadov a bez otvorených bodov týkajúcich sa iba technickej kompatibility vozidla a siete, nepotrebujú nijaké ďalšie povolenie na uvedenie do prevádzky, ak premávajú na sieťach, ktoré sú v zhode s TSI v iných členských štátoch, alebo podľa podmienok uvedených v príslušných TSI. |
| --- | --- |

(5)

Tento problém sa môže teraz vyriešiť, pretože v článku 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES sa ustanovuje, že vozidlá, ktoré sú úplne v zhode s TSI pokrývajúcimi všetky aspekty dôležitých subsystémov bez špecifických prípadov a bez otvorených bodov týkajúcich sa iba technickej kompatibility vozidla a siete, nepotrebujú nijaké ďalšie povolenie na uvedenie do prevádzky, ak premávajú na sieťach, ktoré sú v zhode s TSI v iných členských štátoch, alebo podľa podmienok uvedených v príslušných TSI.

| (6) | Rozhodnutie 2006/861/ES obsahuje viacero otvorených bodov a technických chýb. Zatiaľ čo technické pravidlá členských štátov sa môžu uplatňovať s cieľom splniť základné požiadavky spojené s otvorenými bodmi, nejestvuje žiadna právna istota, že ostatné členské štáty budú tieto vnútroštátne riešenia akceptovať. Okrem toho v súlade s článkom 7 smernice 2008/57/ES zodpovedajúci postup v prípade závažných alebo kritických chýb spočíva v okamžitej zmene alebo doplnení relevantnej TSI. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutie 2006/861/ES obsahuje viacero otvorených bodov a technických chýb. Zatiaľ čo technické pravidlá členských štátov sa môžu uplatňovať s cieľom splniť základné požiadavky spojené s otvorenými bodmi, nejestvuje žiadna právna istota, že ostatné členské štáty budú tieto vnútroštátne riešenia akceptovať. Okrem toho v súlade s článkom 7 smernice 2008/57/ES zodpovedajúci postup v prípade závažných alebo kritických chýb spočíva v okamžitej zmene alebo doplnení relevantnej TSI.

| (7) | V snahe obnoviť úplnú interoperabilitu nákladných vozňov určených na medzinárodnú dopravu je potrebná okamžitá revízia rozhodnutia 2006/861/ES, aby sa objasnili podmienky, za ktorých je povolenie na uvedenie do prevádzky vozňa, ktorý je v zhode s TSI, platné vo všetkých ostatných členských štátoch. |
| --- | --- |

(7)

V snahe obnoviť úplnú interoperabilitu nákladných vozňov určených na medzinárodnú dopravu je potrebná okamžitá revízia rozhodnutia 2006/861/ES, aby sa objasnili podmienky, za ktorých je povolenie na uvedenie do prevádzky vozňa, ktorý je v zhode s TSI, platné vo všetkých ostatných členských štátoch.

| (8) | Vozne, ktorých uvedenie do prevádzky bolo povolené v súlade s článkom 22 ods. 1 smernice 2008/57/ES a ktoré dostali povolenie platné vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES, by mali byť označené jednoznačne a ľahko rozoznateľným abecedným značením. Preto je potrebné zmeniť a doplniť prílohu P5 k TSI týkajúcej sa subsytému Prevádzka a riadenie dopravy v transeurópskej konvenčnej železničnej sústave prijatej podľa rozhodnutia Komisie 2006/920/ES (7). |
| --- | --- |

(8)

Vozne, ktorých uvedenie do prevádzky bolo povolené v súlade s článkom 22 ods. 1 smernice 2008/57/ES a ktoré dostali povolenie platné vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES, by mali byť označené jednoznačne a ľahko rozoznateľným abecedným značením. Preto je potrebné zmeniť a doplniť prílohu P5 k TSI týkajúcej sa subsytému Prevádzka a riadenie dopravy v transeurópskej konvenčnej železničnej sústave prijatej podľa rozhodnutia Komisie 2006/920/ES (7).

| (9) | Rozhodnutia 2006/861/ES a 2006/920/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutia 2006/861/ES a 2006/920/ES by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (10) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 29 ods. 1 smernice 2008/57/ES, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 29 ods. 1 smernice 2008/57/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmeny a doplnenia rozhodnutia 2006/861/ES

Rozhodnutie 2006/861/ES sa mení a dopĺňa takto:

| a) | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 1a
  Technické dokumenty
  1.   Európska železničná agentúra (ERA) uverejní na svojej webovej stránke obsah prílohy LL ako technický dokument ERA.
  2.   ERA uverejní na svojej webovej stránke úplný zoznam schválených kompozitných brzdových klátikov pre medzinárodnú dopravu uvedených v prílohách P a JJ ako technický dokument ERA.
  3.   Agentúra uverejní na svojej webovej stránke ďalšie špecifikácie súvisiace s ťahadlovým ústrojenstvom uvedeným v prílohe JJ ako technický dokument ERA.
  4.   Agentúra musí aktualizovať technické dokumenty uvedené v odsekoch 1 až 3 a informovať Komisiu o každej revidovanej verzii. Komisia informuje členské štáty prostredníctvom výboru zriadeného podľa článku 29 smernice 2008/57/ES. Ak Komisia alebo členský štát usúdi, že technický dokument nespĺňa požiadavky smernice 2008/57/ES alebo akéhokoľvek iného právneho predpisu Spoločenstva, uvedená záležitosť sa prerokuje v Komisii. Na základe rokovania Komisie a na žiadosť Komisie agentúra stiahne alebo upraví technické dokumenty.“ |
| --- | --- |

a)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 1a

Technické dokumenty

1.   Európska železničná agentúra (ERA) uverejní na svojej webovej stránke obsah prílohy LL ako technický dokument ERA.

2.   ERA uverejní na svojej webovej stránke úplný zoznam schválených kompozitných brzdových klátikov pre medzinárodnú dopravu uvedených v prílohách P a JJ ako technický dokument ERA.

3.   Agentúra uverejní na svojej webovej stránke ďalšie špecifikácie súvisiace s ťahadlovým ústrojenstvom uvedeným v prílohe JJ ako technický dokument ERA.

4.   Agentúra musí aktualizovať technické dokumenty uvedené v odsekoch 1 až 3 a informovať Komisiu o každej revidovanej verzii. Komisia informuje členské štáty prostredníctvom výboru zriadeného podľa článku 29 smernice 2008/57/ES. Ak Komisia alebo členský štát usúdi, že technický dokument nespĺňa požiadavky smernice 2008/57/ES alebo akéhokoľvek iného právneho predpisu Spoločenstva, uvedená záležitosť sa prerokuje v Komisii. Na základe rokovania Komisie a na žiadosť Komisie agentúra stiahne alebo upraví technické dokumenty.“

| b) | Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako sa uvádza v prílohe I. |
| --- | --- |

b)

Prílohy sa menia a dopĺňajú tak, ako sa uvádza v prílohe I.

Článok 2

Zmeny a doplnenia rozhodnutia 2006/920/ES

Príloha P5 k rozhodnutiu 2006/920/ES sa mení a dopĺňa tak, ako sa uvádza v prílohe II.

Článok 3

Označenie „TEN“ na nákladných vozňoch, ktoré boli uvedené do prevádzky pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia, nie je v súlade s významom uvedeným v prílohe II; toto značenie sa odstráni do 31. decembra 2010.

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. júla 2009.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 23. januára 2009

Za Komisiu

Antonio TAJANI

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 235, 17.9.1996, s 6.

3

(4)  Ú. v. ES L 110, 20.4.2001, s 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 344, 8.12.2006, s 1.

5

(6)  Webová stránka GCU: http://www.gcubureau.org.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 359, 18.12.2006, s. 1.

7

---

PRÍLOHA I

Prílohy k rozhodnutiu 2006/861/ES sa menia a dopĺňajú takto:

| 1. | Príloha sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Oddiel 4.2.3.3.2 sa nahrádza takto:
  „Toto zostáva otvoreným bodom s výnimkou vozňov, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 7.6.4.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Príloha sa mení a dopĺňa takto:

a)

Oddiel 4.2.3.3.2 sa nahrádza takto:

„Toto zostáva otvoreným bodom s výnimkou vozňov, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 7.6.4.“

| b) | Druhá zarážka o silách Y/Q v oddiele 4.2.3.4.2.1 sa nahrádza takto:






  „— | sily Y/Q

  V snahe obmedziť riziko šplhania kolesa po koľajnici pomer bočnej sily Y k zvislému zaťaženiu kolesa Q nesmie byť väčší ako
  (Y/Q)lim = 0,8 pre dynamické skúšky na koľaji
  (Y/Q) lim = 1,2 pre stacionárne skúšky.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Druhá zarážka o silách Y/Q v oddiele 4.2.3.4.2.1 sa nahrádza takto:

„—

sily Y/Q

V snahe obmedziť riziko šplhania kolesa po koľajnici pomer bočnej sily Y k zvislému zaťaženiu kolesa Q nesmie byť väčší ako

(Y/Q)lim = 0,8 pre dynamické skúšky na koľaji

(Y/Q) lim = 1,2 pre stacionárne skúšky.“

| c) | Prvá veta v oddiele 4.2.3.4.2.2 sa nahrádza takto:
  „Vozne sú schopné jazdiť po skrútenej koľaji, ak pomer (Y/Q) pre stacionárne skúšky neprekročí medznú hodnotu uvedenú v časti 4.2.3.4.2.1 v oblúku s polomerom R = 150 m a pre danú skrútenú koľaj:“ |
| --- | --- |

c)

Prvá veta v oddiele 4.2.3.4.2.2 sa nahrádza takto:

„Vozne sú schopné jazdiť po skrútenej koľaji, ak pomer (Y/Q) pre stacionárne skúšky neprekročí medznú hodnotu uvedenú v časti 4.2.3.4.2.1 v oblúku s polomerom R = 150 m a pre danú skrútenú koľaj:“

| d) | Za oddiel 6.2.3.2.1.3 sa vkladá tento oddiel:
  „6.2.3.2.1.4.   Výnimky zo stacionárnych skúšok
  Nákladné vozne sú vyňaté zo stacionárnych skúšok uvedených v oddiele 4.2.3.4.2.1, ak spĺňajú požiadavky letáka UIC 530-2 (máj 2006).“ |
| --- | --- |

d)

Za oddiel 6.2.3.2.1.3 sa vkladá tento oddiel:

„6.2.3.2.1.4.   Výnimky zo stacionárnych skúšok

Nákladné vozne sú vyňaté zo stacionárnych skúšok uvedených v oddiele 4.2.3.4.2.1, ak spĺňajú požiadavky letáka UIC 530-2 (máj 2006).“

| e) | Oddiel 7.6 sa nahrádza takto:
  „7.6.   POVOLENIE NA UVEDENIE DO PREVÁDZKY VOZŇOV, KTORÉ SÚ V ZHODE S TSI






  7.6.1. | V súlade s článkom 17 ods. 1 smernice 2008/57/ES, ak sa dosiahol súlad s TSI a v rámci jedného členského štátu sa vydá vyhlásenie ES o overení pre nákladné vozne, všetky členské štáty to vzájomne uznajú. |
| --- | --- | --- |

e)

Oddiel 7.6 sa nahrádza takto:

„7.6.   POVOLENIE NA UVEDENIE DO PREVÁDZKY VOZŇOV, KTORÉ SÚ V ZHODE S TSI

7.6.1.

V súlade s článkom 17 ods. 1 smernice 2008/57/ES, ak sa dosiahol súlad s TSI a v rámci jedného členského štátu sa vydá vyhlásenie ES o overení pre nákladné vozne, všetky členské štáty to vzájomne uznajú.

| 7.6.2. | V snahe získať povolenia na uvedenie vozňov do prevádzky podľa článku 21 smernice 2008/57/ES žiadatelia sa môžu snažiť získať povolenia na uvedenie skupiny vozňov do prevádzky. Vozne môžu byť zoskupené podľa sérií a v takom prípade sa uplatňuje článok 21 ods. 13 smernice 2008/57/ES, alebo podľa typu, a v takom prípade sa uplatňuje článok 26 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

7.6.2.

V snahe získať povolenia na uvedenie vozňov do prevádzky podľa článku 21 smernice 2008/57/ES žiadatelia sa môžu snažiť získať povolenia na uvedenie skupiny vozňov do prevádzky. Vozne môžu byť zoskupené podľa sérií a v takom prípade sa uplatňuje článok 21 ods. 13 smernice 2008/57/ES, alebo podľa typu, a v takom prípade sa uplatňuje článok 26 uvedenej smernice.

| 7.6.3. | V súlade s článkom 21 ods. 5 smernice 2008/57/ES povolenie na uvedenie vozňov do prevádzky vydané jedným členským štátom platí vo všetkých členských štátoch, pokiaľ sa nevyžadujú ďalšie povolenia. Členské štáty však môžu využiť túto možnosť len za podmienok uvedených v článkoch 23 a 25 uvedenej smernice. V súlade s článkom 23 ods. 4 uvedenej smernice jednou z podmienok umožňujúcich členskému štátu požiadať o postup ‚ďalšieho povolenia‘ je prípad otvorených bodov týkajúcich sa technickej zlučiteľnosti medzi infraštruktúrou a vozidlami. Na tento účel príloha JJ stanovuje zoznam otvorených bodov, ako to vyžaduje článok 5 ods. 6 uvedenej smernice, a tiež označuje tie otvorené body, ktoré môžu vyžadovať dodatočné kontroly s cieľom zabezpečiť technickú zlučiteľnosť infraštruktúry s vozidlami. |
| --- | --- |

7.6.3.

V súlade s článkom 21 ods. 5 smernice 2008/57/ES povolenie na uvedenie vozňov do prevádzky vydané jedným členským štátom platí vo všetkých členských štátoch, pokiaľ sa nevyžadujú ďalšie povolenia. Členské štáty však môžu využiť túto možnosť len za podmienok uvedených v článkoch 23 a 25 uvedenej smernice. V súlade s článkom 23 ods. 4 uvedenej smernice jednou z podmienok umožňujúcich členskému štátu požiadať o postup ‚ďalšieho povolenia‘ je prípad otvorených bodov týkajúcich sa technickej zlučiteľnosti medzi infraštruktúrou a vozidlami. Na tento účel príloha JJ stanovuje zoznam otvorených bodov, ako to vyžaduje článok 5 ods. 6 uvedenej smernice, a tiež označuje tie otvorené body, ktoré môžu vyžadovať dodatočné kontroly s cieľom zabezpečiť technickú zlučiteľnosť infraštruktúry s vozidlami.

| 7.6.4. | Povolenie na uvedenie vozňov do prevádzky vydané jedným členským štátom platí vo všetkých členských štátoch za týchto podmienok:






  a) | vozeň dostal povolenie v súlade s článkom 22 smernice 2008/57/ES na základe tejto TSI vrátane overení týkajúcich sa otvorených bodov označených v prílohe JJ časti 1; |
| --- | --- | --- |

7.6.4.

Povolenie na uvedenie vozňov do prevádzky vydané jedným členským štátom platí vo všetkých členských štátoch za týchto podmienok:

a)

vozeň dostal povolenie v súlade s článkom 22 smernice 2008/57/ES na základe tejto TSI vrátane overení týkajúcich sa otvorených bodov označených v prílohe JJ časti 1;

| b) | vozeň je zlučiteľný s rozchodom koľaje 1 435 mm; |
| --- | --- |

b)

vozeň je zlučiteľný s rozchodom koľaje 1 435 mm;

| c) | vozeň má ložnú mieru G1 uvedenú v prílohe C3; |
| --- | --- |

c)

vozeň má ložnú mieru G1 uvedenú v prílohe C3;

| d) | vzdialenosť medzi nápravami vozňa nepresahuje 17 500 mm medzi dvoma susednými nápravami; |
| --- | --- |

d)

vzdialenosť medzi nápravami vozňa nepresahuje 17 500 mm medzi dvoma susednými nápravami;

| e) | vozeň spĺňa požiadavky prílohy JJ časti 2. |
| --- | --- |

e)

vozeň spĺňa požiadavky prílohy JJ časti 2.

| 7.6.5. | Aj keď vozeň dostal povolenie na uvedenie do prevádzky, je potrebné zabezpečiť, aby bol prevádzkovaný na kompatibilných infraštruktúrach. To je možné dosiahnuť použitím registrov infraštruktúry a koľajových vozidiel.“ |
| --- | --- |

7.6.5.

Aj keď vozeň dostal povolenie na uvedenie do prevádzky, je potrebné zabezpečiť, aby bol prevádzkovaný na kompatibilných infraštruktúrach. To je možné dosiahnuť použitím registrov infraštruktúry a koľajových vozidiel.“

| 2. | Príloha B sa mení a dopĺňa takto:






  a) | poznámka 4 v bode B.3 sa nahrádza takto:






  „4. | Existujúce vozne, ktoré môžu byť prepravované s rovnakým zaťažením ako v S-premávke pri rýchlosti 120 km/h, sú už označené znakom ‚**‘ umiestneným vpravo od označenia maximálneho zaťaženia. Do tejto kategórie nie je možné pridať žiadne ďalšie vozne.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Príloha B sa mení a dopĺňa takto:

a)

poznámka 4 v bode B.3 sa nahrádza takto:

„4.

Existujúce vozne, ktoré môžu byť prepravované s rovnakým zaťažením ako v S-premávke pri rýchlosti 120 km/h, sú už označené znakom ‚**‘ umiestneným vpravo od označenia maximálneho zaťaženia. Do tejto kategórie nie je možné pridať žiadne ďalšie vozne.“;

| b) | do bodu B.3 sa pridáva táto poznámka:






  „5. | Nové vozne s brzdovým účinkom vozňov ‚S2‘ podľa tabuľky v oddiele 4.2.4.1.2.2, ktoré môžu byť prepravované s rovnakým zaťažením ako v S-premávke pri rýchlosti 120 km/h podľa osobitnej špecifikácie uvedenej v prílohe Y, musia mať znak ‚***‘ umiestnený vpravo od označenia maximálneho zaťaženia.“; |
| --- | --- | --- |

b)

do bodu B.3 sa pridáva táto poznámka:

„5.

Nové vozne s brzdovým účinkom vozňov ‚S2‘ podľa tabuľky v oddiele 4.2.4.1.2.2, ktoré môžu byť prepravované s rovnakým zaťažením ako v S-premávke pri rýchlosti 120 km/h podľa osobitnej špecifikácie uvedenej v prílohe Y, musia mať znak ‚***‘ umiestnený vpravo od označenia maximálneho zaťaženia.“;

| c) | bod B.32 sa nahrádza takto:
  „B.32.   OZNAČENIA OBRYSU VOZŇOV






  1. | Vozeň postavený pre obrys G1 sa označí takto: |
| --- | --- | --- |

c)

bod B.32 sa nahrádza takto:

„B.32.   OZNAČENIA OBRYSU VOZŇOV

1.

Vozeň postavený pre obrys G1 sa označí takto:

Image

| 2. | Vozne postavené pre obrysy GA, GB alebo GC sa označia takto:



  “ |
| --- | --- |

2.

Vozne postavené pre obrysy GA, GB alebo GC sa označia takto:

Image

“

| 3. | Posledná veta v bode L.1.4.2.1 v prílohe L sa nahrádza takto:
  „Ak vozne, ktoré majú 100 % klátikové brzdy, sú vybavené celistvými kolesami, mali by sa zohľadniť tieto parametre:








  Rozsah priemeru kolesa
  (v mm) | 1 000 až 920
  a
  920 až 840 | 840 až 760 | 760 až 680 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výkon | 50 kW | 42,5 kW | 38 kW |
| Doba brzdenia | 45 min. | 45 min. | 45 min. |
| Rýchlosť jazdy | 60 km/h | 60 km/h | 60 km/h |

3.

Posledná veta v bode L.1.4.2.1 v prílohe L sa nahrádza takto:

„Ak vozne, ktoré majú 100 % klátikové brzdy, sú vybavené celistvými kolesami, mali by sa zohľadniť tieto parametre:

Rozsah priemeru kolesa

(v mm)

1 000 až 920

a

920 až 840

840 až 760

760 až 680

Výkon

50 kW

42,5 kW

38 kW

Doba brzdenia

45 min.

45 min.

45 min.

Rýchlosť jazdy

60 km/h

60 km/h

60 km/h

Poznámka: V prípade osobitných druhov nákladnej dopravy sa môžu hodnoty pre výkon a/alebo dobu brzdenia a/alebo rýchlosť jazdy a/alebo nápravový tlak a/alebo priemer kolesa upraviť na kontrolu termo-mechanických vlastností kolies v kontexte obmedzeného využívania.“

| 4. | Bod P.1.10 Brzdové klátiky v prílohe P sa nahrádza takto:
  „P.1.10   Brzdové klátiky
  Skúšobný postup na posúdenie návrhu, ktorý sa má používať pre brzdové klátiky predstavujúce komponent interoperability, sa má vykonávať v súlade so špecifikáciou uvedenou v oddiele I.10.2 prílohy I. Táto špecifikácia je stále otvoreným bodom pre kompozitné brzdové klátiky.
  Kompozitné brzdové klátiky, ktoré sa už používajú, úspešne prešli posúdením podľa P.2.10. Zoznam úplne schválených kompozitných brzdových klátikov pre medzinárodnú dopravu je uvedený v technickom dokumente, ktorý uverejní Európska železničná agentúra na svojej webovej stránke.“ |
| --- | --- |

4.

Bod P.1.10 Brzdové klátiky v prílohe P sa nahrádza takto:

„P.1.10   Brzdové klátiky

Skúšobný postup na posúdenie návrhu, ktorý sa má používať pre brzdové klátiky predstavujúce komponent interoperability, sa má vykonávať v súlade so špecifikáciou uvedenou v oddiele I.10.2 prílohy I. Táto špecifikácia je stále otvoreným bodom pre kompozitné brzdové klátiky.

Kompozitné brzdové klátiky, ktoré sa už používajú, úspešne prešli posúdením podľa P.2.10. Zoznam úplne schválených kompozitných brzdových klátikov pre medzinárodnú dopravu je uvedený v technickom dokumente, ktorý uverejní Európska železničná agentúra na svojej webovej stránke.“

| 5. | Príloha JJ sa nahrádza takto:

  „PRÍLOHA JJ
  JJ.1.   ZOZNAM OTVORENÝCH BODOV
  V tejto tabuľke sú zhrnuté otvorené body tejto TSI a klasifikácia každého z nich, ak súvisia (stĺpec ‚ÁNO‘) alebo nesúvisia (stĺpec ‚NIE‘) s technickou zlučiteľnosťou medzi infraštruktúrou a vozidlami.








  Odkaz na TSI | Názov | ÁNO | NIE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.3.2 | Detekcia horúcej ložiskovej skrine nápravy | X | |
| 4.2.6.2 | Aerodynamické účinky | | X |
| 4.2.6.3 | Bočný vietor | X | |
| 4.3.3 | Subsystém prevádzky a riadenia premávky | | X |
| 6.1.2.2 | Posudzovanie zváraných spojov sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi pravidlami. | X | |
| 6.2.2.1 | Posudzovanie zváraných spojov sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi pravidlami. | X | |
| 6.2.2.3 | Posudzovanie údržby | X | |
| 6.2.3.4.2 | Aerodynamické účinky | | X |
| 6.2.3.4.3 | Bočný vietor | X | |
| Príloha E | Jazdné plochy kolesa zostávajú otvoreným bodom do uverejnenia normy EN. | X | |
| Príloha L | Špecifikácia kolies z oceľoliatiny je otvorený bod. Vyžaduje sa nová norma EN. | X | |
| Príloha P | | | |
| P.1.1 | Rozdeľovač | | X |
| P.1.2 | Reléový ventil pre premenné zaťaženie a automatické zariadenie brzdového prestavovača prázdny/ložený | | X |
| P.1.3 | Zariadenie protisklzovej ochrany | | X |
| P.1.7 | Koncové kohúty hlavného vzduchového potrubia | | X |
| P.1.10 | Brzdové klátiky – Posúdenie návrhu | X | |
| P.1.11 | Odbrzďovač | | X |
| P.1.12 | Automatické snímanie premennej záťaže a zariadenie brzdového prestavovača prázdny/ložený | | X |
| P.2.10 | Brzdové klátiky – Posúdenie výrobku | X | |

5.

Príloha JJ sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA JJ

JJ.1.   ZOZNAM OTVORENÝCH BODOV

V tejto tabuľke sú zhrnuté otvorené body tejto TSI a klasifikácia každého z nich, ak súvisia (stĺpec ‚ÁNO‘) alebo nesúvisia (stĺpec ‚NIE‘) s technickou zlučiteľnosťou medzi infraštruktúrou a vozidlami.

Odkaz na TSI

Názov

ÁNO

NIE

4.2.3.3.2

Detekcia horúcej ložiskovej skrine nápravy

X

4.2.6.2

Aerodynamické účinky

X

4.2.6.3

Bočný vietor

X

4.3.3

Subsystém prevádzky a riadenia premávky

X

6.1.2.2

Posudzovanie zváraných spojov sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi pravidlami.

X

6.2.2.1

Posudzovanie zváraných spojov sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi pravidlami.

X

6.2.2.3

Posudzovanie údržby

X

6.2.3.4.2

Aerodynamické účinky

X

6.2.3.4.3

Bočný vietor

X

Príloha E

Jazdné plochy kolesa zostávajú otvoreným bodom do uverejnenia normy EN.

X

Príloha L

Špecifikácia kolies z oceľoliatiny je otvorený bod. Vyžaduje sa nová norma EN.

X

Príloha P

P.1.1

Rozdeľovač

X

P.1.2

Reléový ventil pre premenné zaťaženie a automatické zariadenie brzdového prestavovača prázdny/ložený

X

P.1.3

Zariadenie protisklzovej ochrany

X

P.1.7

Koncové kohúty hlavného vzduchového potrubia

X

P.1.10

Brzdové klátiky – Posúdenie návrhu

X

P.1.11

Odbrzďovač

X

P.1.12

Automatické snímanie premennej záťaže a zariadenie brzdového prestavovača prázdny/ložený

X

P.2.10

Brzdové klátiky – Posúdenie výrobku

X

JJ.2.   UZAVRETIE OTVORENÝCH BODOV A DOPLŇUJÚCE ŠPECIFIKÁCIE V PRÍPADE VOZŇOV UVEDENÝCH V ODDIELE 7.6.4

1.   Uzavretie otvorených bodov

V tomto oddiele sa pre vozne označené v oddiele 7.6 tejto TSI uzatvárajú otvorené body označené v stĺpci ‚ÁNO‘ prílohy JJ-1.

1.1.   Detekcia horúcej ložiskovej skrine nápravy

Otvorený bod označený v oddiele 4.2.3.3.2 tejto TSI sa uzavrie, ak vozeň zodpovedá špecifikácii príslušného technického dokumentu ERA.

1.2.   Bočný vietor

Otvorený bod označený v oddieloch 4.2.6.3 a 6.2.3.4.3 tejto TSI sa uzavrie bez akéhokoľvek záväzného ustanovenia týkajúceho sa konštrukcie vozňa. Môžu sa uplatňovať určité prevádzkové opatrenia.

1.3.   Posudzovanie zváraných spojov

Otvorený bod označený v oddieloch 6.1.2.2 a 6.2.21 tejto TSI sa uzavrie pri uplatnení normy EN 15085-5 z októbra 2007.

1.4.   Posudzovanie údržby

Otvorený bod označený v prílohe D tejto TSI sa uzavrie takto: Každá zložka údržby, ktorá:

| a) | sa uplatňovala bývalým registračným členom RU RIV v čase zrušenia RIV alebo |
| --- | --- |

a)

sa uplatňovala bývalým registračným členom RU RIV v čase zrušenia RIV alebo

| b) | bola schválená v súlade s národným alebo medzinárodným pravidlom |
| --- | --- |

b)

bola schválená v súlade s národným alebo medzinárodným pravidlom

a ktorá spĺňa požiadavky tejto TSI, je platná. Prevádzková výkonnosť sa považuje za uspokojivú.

1.5.   Jazdné plochy kolesa

Otvorený bod označený v prílohe E k tejto TSI sa uzatvára takto: Chyby jazdnej plochy kolesa sa budú posudzovať v rámci údržby.

1.6.   Oceľoliatinové kolesá

Otvorený bod označený v prílohe L k tejto TSI sa uzatvára takto: kolesá z liatej ocele nie sú povolené, kým nebude uverejnená európska norma.

1.7.   Konštrukcia a posúdenie kompozitných brzdových klátikov

Otvorený bod označený v prílohách P.1.10 a P.2.10 k tejto TSI sa uzavrie s príslušným technickým dokumentom, ktorý je uverejnený na internetovej stránke ERA.

2.   Doplňujúce špecifikácie

Pre vozne označené v oddiele 7.6.4 sa vyžadujú aj tieto doplňujúce špecifikácie.

2.1.   Nárazníky a ťahadlové ústrojenstvá

| — | Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.1.2.1 tejto TSI sa tiež vyžaduje, aby nárazníky vozňov boli vybavené vodiacim zariadením pre plunžer, ktorý bráni vodiacemu mechanizmu voľne sa otáčať okolo pozdĺžnej osi. Povolená tolerancia pri otáčaní je ± 2o pre nárazníky, ak sú nové. |
| --- | --- |

—

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.1.2.1 tejto TSI sa tiež vyžaduje, aby nárazníky vozňov boli vybavené vodiacim zariadením pre plunžer, ktorý bráni vodiacemu mechanizmu voľne sa otáčať okolo pozdĺžnej osi. Povolená tolerancia pri otáčaní je ± 2o pre nárazníky, ak sú nové.

| — | Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.1.2.2 tejto TSI sa tiež vyžaduje, aby:






  a) | stredné ťahadlové ústrojenstvo každého súboru trvale spriahnutých vozňov (alebo viacčlánkových zložených vozňov) musí mať medzu pevnosti v ťahu vyššiu, ako je medza pevnosti v ťahu koncového ťahadlového ústrojenstva; |
| --- | --- | --- |

—

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.1.2.2 tejto TSI sa tiež vyžaduje, aby:

a)

stredné ťahadlové ústrojenstvo každého súboru trvale spriahnutých vozňov (alebo viacčlánkových zložených vozňov) musí mať medzu pevnosti v ťahu vyššiu, ako je medza pevnosti v ťahu koncového ťahadlového ústrojenstva;

| b) | uplatňuje sa aj technický dokument ERA o, doplňujúcich špecifikáciách uplatňovaných na ťahadlové ústrojenstvo‘ súvisiacich s týmito otázkami (očakáva sa, že norma prEN 15551 bude uverejnená v apríli 2009):






  — | dynamická kapacita energie, |
| --- | --- | --- |

b)

uplatňuje sa aj technický dokument ERA o, doplňujúcich špecifikáciách uplatňovaných na ťahadlové ústrojenstvo‘ súvisiacich s týmito otázkami (očakáva sa, že norma prEN 15551 bude uverejnená v apríli 2009):

—

dynamická kapacita energie,

| — | prídavné zariadenia, |
| --- | --- |

—

prídavné zariadenia,

| — | nárazové a antirotačné zariadenie, |
| --- | --- |

—

nárazové a antirotačné zariadenie,

| — | mechanický odpor, |
| --- | --- |

—

mechanický odpor,

| — | elastické charakteristiky, |
| --- | --- |

—

elastické charakteristiky,

| — | značenia, |
| --- | --- |

—

značenia,

| — | výpočet vysunutia nárazníka a materiál nárazníkového kotúča, |
| --- | --- |

—

výpočet vysunutia nárazníka a materiál nárazníkového kotúča,

| — | rozmer apertúry ťahadla. |
| --- | --- |

—

rozmer apertúry ťahadla.

| c) | Pre mechanický odpor montážnych celkov sa ťahadlové ústrojenstvo (bez pružného zariadenia), ťažné háky a skrutkovka navrhnú na životnosť tridsať rokov. Na žiadosť zákazníka sa môže dohodnúť dvadsať rokov. |
| --- | --- |

c)

Pre mechanický odpor montážnych celkov sa ťahadlové ústrojenstvo (bez pružného zariadenia), ťažné háky a skrutkovka navrhnú na životnosť tridsať rokov. Na žiadosť zákazníka sa môže dohodnúť dvadsať rokov.

| d) | V nasledujúcej tabuľke je uvedený rozsah síl a počet cyklov, ktoré sa majú uplatňovať pre skúšku dynamického typu.
  Podmienky skúšok dynamického typu










  Prevádzkové požiadavky | Rozsah síl, ktoré sa majú uplatňovať |
| --- | --- | --- |
| Životný cyklus
  (roky) | Pravdepodobnosť prežitia
  ( %) | Bezpečnostný faktor
  (fN) | Označenie | Krok 1 | Krok 2 |
| | | | 1 MN | ΔF1 = 200 kN | ΔF2 = 675 kN |
| | | | 1,2 MN | ΔF1 = 240 kN | ΔF2 = 810 kN |
| | | | 1,5 MN | ΔF1 = 300 kN | ΔF2 = 1 015 kN |
| | | | | N1 v cykloch | N2 v cykloch |
| 20 | 97,5 | 1,7 | Všetky | 106 | 1,45 × 103 |
| 30 | 97,5 | 1,7 | Všetky | 1,5 × 106 | 2,15 × 103 |

d)

V nasledujúcej tabuľke je uvedený rozsah síl a počet cyklov, ktoré sa majú uplatňovať pre skúšku dynamického typu.

Podmienky skúšok dynamického typu

Prevádzkové požiadavky

Rozsah síl, ktoré sa majú uplatňovať

Životný cyklus

(roky)

Pravdepodobnosť prežitia

( %)

Bezpečnostný faktor

(fN)

Označenie

Krok 1

Krok 2

1 MN

ΔF1 = 200 kN

ΔF2 = 675 kN

1,2 MN

ΔF1 = 240 kN

ΔF2 = 810 kN

1,5 MN

ΔF1 = 300 kN

ΔF2 = 1 015 kN

N1 v cykloch

N2 v cykloch

20

97,5

1,7

Všetky

106

1,45 × 103

30

97,5

1,7

Všetky

1,5 × 106

2,15 × 103

Skúšky dynamického typu sa majú vykonávať na troch ťahadlových ústrojenstvách bez pružného zariadenia. Všetky tri vzorky musia vydržať skúšky bez toho, aby vykazovali akékoľvek poškodenie. Nesmú vykazovať žiadne trhliny a ťažná sila nesmie klesnúť pod 1 000 kN.

2.2.   Pevnosť hlavnej konštrukcie vozidla

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.3.1 tejto TSI sa ďalej vyžaduje:

| — | aby sa uznávali len skúšky, pre ktoré bola schválená platnosť numerických simulácií, |
| --- | --- |

—

aby sa uznávali len skúšky, pre ktoré bola schválená platnosť numerických simulácií,

| — | zložka údržby by mala zohľadňovať: používanie termomechanickej valcovanej ocele vyžaduje osobitné opatrenia týkajúce sa tepla (úpravy). |
| --- | --- |

—

zložka údržby by mala zohľadňovať: používanie termomechanickej valcovanej ocele vyžaduje osobitné opatrenia týkajúce sa tepla (úpravy).

2.3.   Nakoľajovanie

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.2.3.2.4 tejto TSI sa ďalej vyžaduje súlad nakoľajovania s týmto nákresom:

Obrázok

Relevage sur la vole/Re-railling

Image

2.4.   Náprava

Okrem špecifikácií oddielu 5.4.2.4 a prílohy M 1.4 k tejto TSI uplatňujú sa na maximálne prípustné namáhania tieto normy: EN 13103 oddiel 7, EN 13260 oddiel 3.2.2 a EN 13261 oddiel 3.2.3.

2.5.   Dynamické vlastnosti vozidla

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.3.4 tejto TSI sa vyžaduje, aby sa na konkrétne prípady podvozkov, ktoré nie sú uvedené v prílohe Y, uplatňovala norma EN 14363 alebo leták UIC 432.

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.3.4.2.2 tejto TSI o zabezpečení proti vykoľajeniu počas jazdy na skrútených koľajach:

| — | sa uplatňuje jedna z troch metód uvedených v norme EN 14363, |
| --- | --- |

—

sa uplatňuje jedna z troch metód uvedených v norme EN 14363,

| — | nákladné vozne sú vyňaté z týchto skúšok, ak spĺňajú požiadavky letáka UIC 530-2. |
| --- | --- |

—

nákladné vozne sú vyňaté z týchto skúšok, ak spĺňajú požiadavky letáka UIC 530-2.

2.6.   Pozdĺžna tlaková sila

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.3.5 a prílohy R k tejto TSI sa vyžaduje aj súlad s oddielom 3.2 letáka UIC 530.2 okrem požiadavky komunikovať so študijnou skupinou (SG)2 UIC a získať od nej súhlas.

2.7.   Brzdenie

2.7.1.   Akumulácia energie

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.4.1.2.4 tejto TSI sa vyžaduje, aby akumulácia energie bola navrhnutá takým spôsobom, že po zabrzdení (pri maximálnom tlaku brzdového valca a maximálne možnom výstupnom zdvihu valca na vozni pri ľubovoľnom stave naloženia) tlak v pomocnej nádrži musí byť minimálne o 0,3 baru vyšší ako tlak brzdového valca bez pridania ďalšej energie.

2.8.   Dvojnápravové vozne

Okrem špecifikácií oddielu 4.2.3.4.2.4 tejto TSI sa leták UIC 517 musí uplatňovať pri výpočte závesu dvojnápravových vozňov.

2.9.   Elektrické alebo elektromagnetické rušenie

Vozne vybavené zdrojom energie, ktorý môže spôsobovať elektrické rušenie, musia byť podrobené skúške podľa letákov UIC 550-2 a 550-3. Platnosť elektromagnetického podpisu maximálneho zloženia vlaku musí byť potvrdená.

2.10.   Osobitné typy vozňov

Pre každý z týchto typov vozňov sa uplatňujú súvisiace doplňujúce špecifikácie:

| — | pre vozne vybavené spaľovacím motorom: leták UIC 538, |
| --- | --- |

—

pre vozne vybavené spaľovacím motorom: leták UIC 538,

| — | pre viacčlánkové zložené alebo kĺbové vozne: leták UIC 572, |
| --- | --- |

—

pre viacčlánkové zložené alebo kĺbové vozne: leták UIC 572,

| — | pre vozne na prepravu kontajnerov, nadstavieb a horizontálne ložených pohyblivých jednotiek: leták UIC 571-4, |
| --- | --- |

—

pre vozne na prepravu kontajnerov, nadstavieb a horizontálne ložených pohyblivých jednotiek: leták UIC 571-4,

| — | pre tepelne izolované a chladené vozne: leták UIC 554-2, |
| --- | --- |

—

pre tepelne izolované a chladené vozne: leták UIC 554-2,

| — | pre návesy na podvozkoch: leták UIC 597. |
| --- | --- |

—

pre návesy na podvozkoch: leták UIC 597.

2.11.   Vozne prichádzajúce do Spojeného kráľovstva

Vozne prichádzajúce do Spojeného kráľovstva musia spĺňať aj požiadavky letáka UIC 503 týkajúceho sa osobitných podmienok Spojeného kráľovstva.“

| 6. | Za prílohu KK sa vkladá nová príloha:

  „PRÍLOHA LL
  REFERENČNÝ DOKUMENT DETEKCIE HORÚCEJ LOŽISKOVEJ SKRINE NÁPRAVY

  Poznámka: Táto príloha je uverejnená aj ako technický dokument Európskej železničnej agentúry a bude sa ďalej uchovávat' v súlade s článkom 1a ods. 4.
  1.   TERMÍNY A VYMEDZENIA POJMOV
  Na účely tejto prílohy sa používajú tieto termíny a vymedzenia pojmov

  Nápravové ložisko: ložisko alebo ložisková skupina na koľajovom vozidle, ktorá prenáša čast' váhy koľajového vozidla priamo na dvojkolesie.

  Ložisková skriňa nápravy: konštrukcia, vrátane napríklad držiaka klzného ložiska s vložkou, v ktorej je umiestené radiálne ložisko nápravy alebo ktorá je s ním v kontakte a ktorá zabezpečuje rozhranie s podvozkom a/alebo so závesným mechanizmom.
  Detektor horúcej ložiskovej skrine nápravy (HABD):

  Cieľová zóna: vymedzená plocha na dolnej strane ložiskovej skrine nápravy, ktorá je určená na to, aby HABD monitoroval jej teplotu.

  Cieľová oblast': rozmery pôdorysu, teda v rovine XY, cieľovej zóny.

  Zakázaná zóna: zóna, v ktorej sú zdroje tepla, ako sú výfukové plyny, ktoré by mohli ovplyvnit' správanie sa HABD, vylúčené alebo tepelne odtienené.

  Súradnice parku koľajových vozidiel: súradnice parku koľajových vozidiel, obrázok 1, sa zakladajú na pravidle pravej ruky karteziánskeho súradnicového systému, kde kladná os X (pozdĺžna) vedie pozdĺž vozidla v smere jazdy, os Z smeruje zvisle nahor a začiatok je v strede nápravy dvojkolesia. Os Y je priečna os.
  Obrázok 1
  Súradnice parku koľajových vozidiel




  Dvojkolesie: jednotka, ktorá obsahuje dve kolesá a ich nápravové ložiská, alebo dvojicu nezávislých kolies umiestnených v tej istej pozdĺžnej polohe a ich ložiská.

  Zdroj tepla: čast' parku koľajových vozidiel, ktorá môže mat' teplotu prevyšujúcu teplotu prevádzkovej jazdy na dolnej strane nápravového ložiska, ako je horúce zat'aženie na výfukovej rúre.
  2.   SYMBOLY A SKRATKY
  Na účely tejto prílohy sa používajú tieto symboly a skrátené termíny:






  HABD | Detektor horúcej ložiskovej skrine nápravy |
| --- | --- | --- |
| IM | Manažér infraštruktúry (definovaný v TSI) |
| LPZ | Pozdĺžna dĺžka zakázanej zóny v mm |
| LTA | Pozdĺžna dĺžka cieľovej oblasti v mm |
| PZ | Zakázaná zóna |
| RST | Park koľajových vozidiel (definovaný v TSI) |
| RU | Železničný podnik (definovaný v TSI) |
| TA | Cieľová oblast' |
| TSI | Technická špecifikácia pre interoperabilitu |
| WPZ | Priečna dĺžka zakázanej zóny v mm |
| WTA | Priečna dĺžka cieľovej oblasti v mm |
| YPZ | Priečna poloha stredu zakázanej zóny v mm voči stredovej línii vozidla |
| XTA | Pozdĺžna poloha stredu cieľovej oblasti voči stredovej línii vozidla |
| YTA | Priečna poloha stredu cieľovej oblasti voči stredovej línii vozidla |

6.

Za prílohu KK sa vkladá nová príloha:

„PRÍLOHA LL

REFERENČNÝ DOKUMENT DETEKCIE HORÚCEJ LOŽISKOVEJ SKRINE NÁPRAVY

Poznámka: Táto príloha je uverejnená aj ako technický dokument Európskej železničnej agentúry a bude sa ďalej uchovávat' v súlade s článkom 1a ods. 4.

1.   TERMÍNY A VYMEDZENIA POJMOV

Na účely tejto prílohy sa používajú tieto termíny a vymedzenia pojmov

Nápravové ložisko: ložisko alebo ložisková skupina na koľajovom vozidle, ktorá prenáša čast' váhy koľajového vozidla priamo na dvojkolesie.

Ložisková skriňa nápravy: konštrukcia, vrátane napríklad držiaka klzného ložiska s vložkou, v ktorej je umiestené radiálne ložisko nápravy alebo ktorá je s ním v kontakte a ktorá zabezpečuje rozhranie s podvozkom a/alebo so závesným mechanizmom.

Detektor horúcej ložiskovej skrine nápravy (HABD):

Cieľová zóna: vymedzená plocha na dolnej strane ložiskovej skrine nápravy, ktorá je určená na to, aby HABD monitoroval jej teplotu.

Cieľová oblast': rozmery pôdorysu, teda v rovine XY, cieľovej zóny.

Zakázaná zóna: zóna, v ktorej sú zdroje tepla, ako sú výfukové plyny, ktoré by mohli ovplyvnit' správanie sa HABD, vylúčené alebo tepelne odtienené.

Súradnice parku koľajových vozidiel: súradnice parku koľajových vozidiel, obrázok 1, sa zakladajú na pravidle pravej ruky karteziánskeho súradnicového systému, kde kladná os X (pozdĺžna) vedie pozdĺž vozidla v smere jazdy, os Z smeruje zvisle nahor a začiatok je v strede nápravy dvojkolesia. Os Y je priečna os.

Obrázok 1

Súradnice parku koľajových vozidiel

Image

Dvojkolesie: jednotka, ktorá obsahuje dve kolesá a ich nápravové ložiská, alebo dvojicu nezávislých kolies umiestnených v tej istej pozdĺžnej polohe a ich ložiská.

Zdroj tepla: čast' parku koľajových vozidiel, ktorá môže mat' teplotu prevyšujúcu teplotu prevádzkovej jazdy na dolnej strane nápravového ložiska, ako je horúce zat'aženie na výfukovej rúre.

2.   SYMBOLY A SKRATKY

Na účely tejto prílohy sa používajú tieto symboly a skrátené termíny:

HABD

Detektor horúcej ložiskovej skrine nápravy

IM

Manažér infraštruktúry (definovaný v TSI)

LPZ

Pozdĺžna dĺžka zakázanej zóny v mm

LTA

Pozdĺžna dĺžka cieľovej oblasti v mm

PZ

Zakázaná zóna

RST

Park koľajových vozidiel (definovaný v TSI)

RU

Železničný podnik (definovaný v TSI)

TA

Cieľová oblast'

TSI

Technická špecifikácia pre interoperabilitu

WPZ

Priečna dĺžka zakázanej zóny v mm

WTA

Priečna dĺžka cieľovej oblasti v mm

YPZ

Priečna poloha stredu zakázanej zóny v mm voči stredovej línii vozidla

XTA

Pozdĺžna poloha stredu cieľovej oblasti voči stredovej línii vozidla

YTA

Priečna poloha stredu cieľovej oblasti voči stredovej línii vozidla

3.   POŽIADAVKY NA PARK KOĽAJOVÝCH VOZIDIEL

Tento oddiel obsahuje požiadavky strany rozhrania HABD týkajúce sa parku koľajových vozidiel.

3.1.   Cieľová zóna

Cieľová zóna je oblast' na dolnej strane povrchu ložiskovej skrine nápravy opísaná priesečnicou ložiskovej skrine nápravy s virtuálnym hranolom, ktorý má horizontálnu prierezovú plochu danú rozmermi XTA a YTA s použitím súradníc parku koľajových vozidiel. Horizontálna prierezová plocha virtuálneho hranola je preto zhodná s plochou pôdorysu (teda v rovine XY) cieľovej zóny, ktorá sa nazýva cieľová oblast'.

3.2.   Cieľová oblast'

Cieľová oblast' je situovaná v priestore v pomere k rozmerom nápravy a vymedzuje plochu, v ktorej sa HABD môže sústredit' na monitorovanie teploty ložiskovej skrine nápravy. Na obrázku 2 je znázornená poloha a minimálne rozmery cieľovej oblasti s použitím súradníc parku koľajových vozidiel.

Obrázok 2

Rozmery a poloha cieľovej oblasti (TA) v rovine XY (pri pohľade zdola)

Image

3.3.   Rozmery cieľovej oblasti

S prihliadnutím na mechanické tolerancie má cieľová oblast':

| — | priečnu šírku, WTA, väčšiu alebo rovnú 50 mm, |
| --- | --- |

—

priečnu šírku, WTA, väčšiu alebo rovnú 50 mm,

| — | pozdĺžnu dĺžku, LTA, väčšiu alebo rovnú 100 mm. |
| --- | --- |

—

pozdĺžnu dĺžku, LTA, väčšiu alebo rovnú 100 mm.

3.4.   Poloha cieľovej oblasti v rovine XY

Stred cieľovej oblasti je v rovine XY situovaný v priečnej vzdialenosti YTA v pomere k stredu nápravy (alebo stredu dvojice kolies v tej istej polohe), pričom 1 065 mm je menej alebo sa rovná YTA a YTA je menej alebo sa rovná 1 095 mm. Stred cieľovej oblasti na pozdĺžnej osi sa musí zhodovat' so stredovou čiarou nápravy.

3.5.   Požiadavky viditeľnosti pre cieľovú oblast'

Park koľajových vozidiel musia byt' navrhnuté bez akýchkoľvek prekážok medzi cieľovou zónou a HABD, ktoré by prekážali alebo bránili HABD sústredit' sa v rámci cieľovej zóny, a tým by bránili meraniu jej tepelného žiarenia.

| Poznámka | : | Konštrukcia ložiskovej skrine nápravy parku koľajových vozidiel by mala mat' za cieľ dosiahnutie rovnomerného rozdelenia teploty v rámci cieľovej zóny. |
| --- | --- | --- |

Poznámka

:

Konštrukcia ložiskovej skrine nápravy parku koľajových vozidiel by mala mat' za cieľ dosiahnutie rovnomerného rozdelenia teploty v rámci cieľovej zóny.

4.   ĎALŠIE MECHANICKÉ POŽIADAVKY NA KONŠTRUKCIU

S cieľom minimalizovat' pre HABD možnost' vypočítat' teplotu z tepelného zdroja, ktorým nie je ložisková skriňa nápravy, musí byt' park koľajových vozidiel skonštruovaný tak, aby iné tepelné zdroje, napríklad horúce užitočné zat'aženie alebo výfukové plyny, neboli v bezprostrednom susedstve alebo priamo nad polohou cieľovej oblasti. Preto nesmú byt' žiadne iné tepelné zdroje umiestnené v zakázanej zóne vymedzenej v tomto dokumente.

| Poznámka 1 | : | Ak je v dôsledku konštrukcie parku koľajových vozidiel možné/nevyhnutné, aby tepelný zdroj iný ako ložisková skriňa nápravy bol umiestnený v zakázanej zóne, tento tepelný zdroj musí byt' tepelne odtienený, aby sa zabránilo chybným výpočtom teploty zo strany HABD merajúceho tepelné žiarenie. |
| --- | --- | --- |
| Poznámka 2 | : | Zakázaná zóna musí byt' zachovaná pre celý park koľajových vozidiel vrátane napríklad parku koľajových vozidiel s vnútornými ložiskami. |

Poznámka 1

:

Ak je v dôsledku konštrukcie parku koľajových vozidiel možné/nevyhnutné, aby tepelný zdroj iný ako ložisková skriňa nápravy bol umiestnený v zakázanej zóne, tento tepelný zdroj musí byt' tepelne odtienený, aby sa zabránilo chybným výpočtom teploty zo strany HABD merajúceho tepelné žiarenie.

Poznámka 2

:

Zakázaná zóna musí byt' zachovaná pre celý park koľajových vozidiel vrátane napríklad parku koľajových vozidiel s vnútornými ložiskami.

4.1.   Zakázaná zóna

Zakázaná zóna je vymedzená pravouhlou oblast'ou, ktorá zahŕňa cieľovú oblast', a je rozšírená vertikálne tak, aby tvorila virtuálny hranol. Rozmery hranola sú LPZ a WPZ v rovine XY a HPZ na vertikálnych osiach. Na obrázku 3 je znázornená možná poloha cieľovej oblasti v zakázanej zóne s použitím súradníc parku koľajových vozidiel.

Rozmery hranola zakázanej zóny, s prihliadnutím na mechanické tolerancie, sú:

| — | priečna šírka, WPZ, väčšia alebo sa rovná 100 mm, |
| --- | --- |

—

priečna šírka, WPZ, väčšia alebo sa rovná 100 mm,

| — | pozdĺžna dĺžka, LPZ, väčšia alebo sa rovná 500 mm, |
| --- | --- |

—

pozdĺžna dĺžka, LPZ, väčšia alebo sa rovná 500 mm,

| — | vertikálna výška, HPZ, začína v bode v rovine XY bezprostredne nad HABD a končí buď pri výške cieľovej oblasti, výške tepelného krytu, alebo výške vozidla. |
| --- | --- |

—

vertikálna výška, HPZ, začína v bode v rovine XY bezprostredne nad HABD a končí buď pri výške cieľovej oblasti, výške tepelného krytu, alebo výške vozidla.

Poloha stredu zakázanej zóny v rovine X-Y je:

| — | v priečnom smere, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm merané v pomere k stredu nápravy (alebo stredu dvojice kolies v tej istej polohe), |
| --- | --- |

—

v priečnom smere, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm merané v pomere k stredu nápravy (alebo stredu dvojice kolies v tej istej polohe),

| — | v pozdĺžnom smere sa musí zhodovat' so stredovou čiarou nápravy ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

v pozdĺžnom smere sa musí zhodovat' so stredovou čiarou nápravy ± 5 mm.

Obrázok 3

Rozmery zakázanej zóny (PZ) v rovine XY (pri pohľade zdola) znázorňujúce možnú polohu cieľovej oblasti

Image

5.   TABUĽKA KRÍŽOVÝCH ODKAZOV

Na účely vysledovateľnosti je zahrnutá tabuľka krížových odkazov týkajúca sa tohto dokumentu s pôvodnou normou prEN 15437.

| Oddiel dokumentu odk. | Oddiel prEN15437 odk. |
| --- | --- |
| 1 | 3.0 |
| 2 | 4.0 |
| 3 | 5 |
| 3.1 | 5.1 |
| 3.2 | 5.1.1 |
| 3.3 | 5.1.2 |
| 3.4 | 5.1.3 |
| 3.5 | 5.1.4 |
| 4 | 5.2 |
| 4.1 | 5.2.1“ |

Oddiel dokumentu odk.

Oddiel prEN15437 odk.

1

3.0

2

4.0

3

5

3.1

5.1

3.2

5.1.1

3.3

5.1.2

3.4

5.1.3

3.5

5.1.4

4

5.2

4.1

5.2.1“

---

PRÍLOHA II

Príloha P.5 k rozhodnutiu 2006/920/ES sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA P.5

ABECEDNÉ OZNAČENIE SCHOPNOSTI INTEROPERABILITY

| ‚TEN‘ | : | Vozidlo, ktoré spĺňa tieto podmienky:






  — | je v súlade so všetkými relevantnými TSI, ktoré sú v platnosti v čase jeho uvedenia do prevádzky, a dostalo povolenie na uvedenie do prevádzky v súlade s článkom 22 ods. 1 smernice 2008/57/ES, |
| --- | --- | --- | --- |

‚TEN‘

:

Vozidlo, ktoré spĺňa tieto podmienky:

—

je v súlade so všetkými relevantnými TSI, ktoré sú v platnosti v čase jeho uvedenia do prevádzky, a dostalo povolenie na uvedenie do prevádzky v súlade s článkom 22 ods. 1 smernice 2008/57/ES,

| — | má povolenie platné vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES alebo, alternatívne, dostalo individuálne povolenia od všetkých členských štátov. |
| --- | --- |

—

má povolenie platné vo všetkých členských štátoch v súlade s článkom 23 ods. 1 smernice 2008/57/ES alebo, alternatívne, dostalo individuálne povolenia od všetkých členských štátov.

‚PPV/PPW‘

:

Vozeň, ktorý je v súlade s dohodou PPV/PPW (na území štátov OSJD) (originál: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении)

Poznámky:

| a) | Vozidlá označené TEN zodpovedajú kódovaniu 0 až 3 prvej číslice v čísle vozidla uvedenom v prílohe P6. |
| --- | --- |

a)

Vozidlá označené TEN zodpovedajú kódovaniu 0 až 3 prvej číslice v čísle vozidla uvedenom v prílohe P6.

| b) | Vozidlá, ktoré nemajú povolenie na prevádzkovanie vo všetkých členských štátoch, musia mať značenie udávajúce členské štáty, v ktorých dostali povolenie. Zoznam povoľujúcich členských štátov by mal byť označený podľa jedného z uvedených nákresov, kde D predstavuje členský štát, ktorý udelil prvé povolenie (v uvedenom príklade je to Nemecko), a F predstavuje druhý povoľujúci členský štát (v uvedenom príklade je to Francúzsko). Členské štáty sú zakódované v súlade s prílohou P4. To sa môže vzťahovať na vozidlá, ktoré sú v súlade s TSI, alebo ktoré s ňou v súlade nie sú. Tieto vozidlá zodpovedajú kódovaniu 4 až 8 prvej číslice v čísle vozidla uvedenom v prílohe P6. |
| --- | --- |

b)

Vozidlá, ktoré nemajú povolenie na prevádzkovanie vo všetkých členských štátoch, musia mať značenie udávajúce členské štáty, v ktorých dostali povolenie. Zoznam povoľujúcich členských štátov by mal byť označený podľa jedného z uvedených nákresov, kde D predstavuje členský štát, ktorý udelil prvé povolenie (v uvedenom príklade je to Nemecko), a F predstavuje druhý povoľujúci členský štát (v uvedenom príklade je to Francúzsko). Členské štáty sú zakódované v súlade s prílohou P4. To sa môže vzťahovať na vozidlá, ktoré sú v súlade s TSI, alebo ktoré s ňou v súlade nie sú. Tieto vozidlá zodpovedajú kódovaniu 4 až 8 prvej číslice v čísle vozidla uvedenom v prílohe P6.

Image“

---

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI ZMLUVAMI

| 14.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 45/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 45/17

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 100 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie akumulátorových elektrických cestných vozidiel z hľadiska špecifických konštrukčných a prevádzkovo-bezpečnostných požiadaviek a požiadaviek týkajúcich sa emisií vodíka

Revízia 2

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 1 k pôvodnému zneniu predpisu – dátum nadobudnutia platnosti: 21. februára 2002

OBSAH

PREDPISY

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definície |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Špecifikácie a skúšky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zmeny a rozšírenie typového schválenia typu vozidla |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

10.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Oznámenie |
| --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Usporiadanie schvaľovacích značiek |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Ochrana pred priamym kontaktom s časťami pod napätím |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Meranie izolačného odporu pomocou trakčného akumulátora |
| --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 5 – | Symbol na označenie napätia |
| --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Základné vlastnosti vozidla |
| --- | --- |

Príloha 6 –

| Príloha 7 – | Stanovenie emisií vodíka počas postupov nabíjania trakčného akumulátora |
| --- | --- |

Príloha 7 –

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Nasledujúce predpisy sa vzťahujú na bezpečnostné požiadavky so zreteľom na všetky akumulátorové elektrické cestné vozidlá, ktoré patria do kategórie M a N s maximálnou konštrukčnou rýchlosťou nad 25 km/h.

2.   DEFINÍCIE

Na účely tohto predpisu:

| 2.1. | „Akumulátorové elektrické cestné vozidlo“ je vozidlo s karosériou určené na jazdu po ceste, poháňané výlučne elektromotorom, ktorého trakčná energia je dodávaná výlučne z trakčného akumulátora namontovaného vo vozidle. |
| --- | --- |

2.1.

„Akumulátorové elektrické cestné vozidlo“ je vozidlo s karosériou určené na jazdu po ceste, poháňané výlučne elektromotorom, ktorého trakčná energia je dodávaná výlučne z trakčného akumulátora namontovaného vo vozidle.

| 2.2. | „Typ vozidla“ znamená akumulátorové elektrické cestné vozidlá, ktoré sa nelíšia v takých základných znakoch ako: | rozmery, konštrukcia, tvar a vlastnosti konštrukčných materiálov; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Typ vozidla“ znamená akumulátorové elektrické cestné vozidlá, ktoré sa nelíšia v takých základných znakoch ako:

rozmery, konštrukcia, tvar a vlastnosti konštrukčných materiálov;

| | inštalácia jednotlivých súčastí energetickej sústavy, akumulátor alebo sústava akumulátorov; |
| --- | --- |

inštalácia jednotlivých súčastí energetickej sústavy, akumulátor alebo sústava akumulátorov;

| | vlastnosti a typ elektrických a elektronických komponentov. |
| --- | --- |

vlastnosti a typ elektrických a elektronických komponentov.

| 2.3. | „Schválenie typu akumulátorového elektrického cestného vozidla“ je schválenie typu akumulátorového elektrického vozidla, pokiaľ ide o dodržanie konštrukčných a prevádzkovo-bezpečnostných požiadaviek špecifických pre použitie elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.3.

„Schválenie typu akumulátorového elektrického cestného vozidla“ je schválenie typu akumulátorového elektrického vozidla, pokiaľ ide o dodržanie konštrukčných a prevádzkovo-bezpečnostných požiadaviek špecifických pre použitie elektrickej energie.

| 2.4. | „Trakčný akumulátor“ je zostava pozostávajúca zo všetkých akumulátorových modulov, ktoré sú navzájom elektricky prepojené na účely napájania výkonového obvodu elektrickou energiou. |
| --- | --- |

2.4.

„Trakčný akumulátor“ je zostava pozostávajúca zo všetkých akumulátorových modulov, ktoré sú navzájom elektricky prepojené na účely napájania výkonového obvodu elektrickou energiou.

| 2.5. | „Akumulátorový modul“ je najmenšia jednotka na uchovávanie elektrickej energie, ktorá pozostáva z jedného článku alebo zo zostavy článkov, ktoré sú zapojené do série alebo paralelne, uložené v spoločnej skrini a mechanicky združené. |
| --- | --- |

2.5.

„Akumulátorový modul“ je najmenšia jednotka na uchovávanie elektrickej energie, ktorá pozostáva z jedného článku alebo zo zostavy článkov, ktoré sú zapojené do série alebo paralelne, uložené v spoločnej skrini a mechanicky združené.

| 2.6. | „Sústava akumulátorov“ je samostatná mechanická zostava, ktorá obsahuje akumulátorové moduly združené v spoločnej kostre alebo na spoločnej podložke. Vozidlo môže mať jednu, viacero alebo žiadnu sústavu akumulátorov. |
| --- | --- |

2.6.

„Sústava akumulátorov“ je samostatná mechanická zostava, ktorá obsahuje akumulátorové moduly združené v spoločnej kostre alebo na spoločnej podložke. Vozidlo môže mať jednu, viacero alebo žiadnu sústavu akumulátorov.

| 2.7. | „Pomocný akumulátor“ je akumulátorová jednotka, ktorej zásoba elektrickej energie sa používa len na napájanie prídavnej siete. |
| --- | --- |

2.7.

„Pomocný akumulátor“ je akumulátorová jednotka, ktorej zásoba elektrickej energie sa používa len na napájanie prídavnej siete.

| 2.8. | „Pomocná sieť“ je zostava pomocného elektrického vybavenia s podobnými funkciami ako zostava používaná vo vozidlách so spaľovacím motorom. |
| --- | --- |

2.8.

„Pomocná sieť“ je zostava pomocného elektrického vybavenia s podobnými funkciami ako zostava používaná vo vozidlách so spaľovacím motorom.

| 2.9. | „Palubná nabíjačka“ je elektronický konvertor energie, ktorý je konštrukčne spojený s vozidlom a používa sa na nabíjanie trakčného akumulátora z externého prívodu elektrickej energie (z hlavného vedenia). |
| --- | --- |

2.9.

„Palubná nabíjačka“ je elektronický konvertor energie, ktorý je konštrukčne spojený s vozidlom a používa sa na nabíjanie trakčného akumulátora z externého prívodu elektrickej energie (z hlavného vedenia).

| 2.10. | „Pripájacia sústava“ sú všetky časti použité na pripojenie vozidla k externému prívodu elektrickej energie (zdroj striedavého alebo jednosmerného prúdu). |
| --- | --- |

2.10.

„Pripájacia sústava“ sú všetky časti použité na pripojenie vozidla k externému prívodu elektrickej energie (zdroj striedavého alebo jednosmerného prúdu).

| 2.11. | „Elektrická sústava“ je elektrický obvod, ktorý pozostáva z:






  i) | trakčného akumulátora; |
| --- | --- | --- |

2.11.

„Elektrická sústava“ je elektrický obvod, ktorý pozostáva z:

i)

trakčného akumulátora;

| ii) | elektronických konvertorov (t. j. palubnej nabíjačky, elektronickej regulácie trakčného motora, konvertora typu DC/DC – jednosm. p/jednosm. p. atď.); |
| --- | --- |

ii)

elektronických konvertorov (t. j. palubnej nabíjačky, elektronickej regulácie trakčného motora, konvertora typu DC/DC – jednosm. p/jednosm. p. atď.);

| iii) | trakčných motorov, súvisiacej sústavy elektrických vodičov a konektorov atď.; |
| --- | --- |

iii)

trakčných motorov, súvisiacej sústavy elektrických vodičov a konektorov atď.;

| iv) | obvodu nabíjania; |
| --- | --- |

iv)

obvodu nabíjania;

| v) | elektrického prídavného vybavenia (ako napr. systému kúrenia, odmrazovania, posilňovača riadenia atď.). |
| --- | --- |

v)

elektrického prídavného vybavenia (ako napr. systému kúrenia, odmrazovania, posilňovača riadenia atď.).

| 2.12. | „Hnacia sústava“ znamená špecifické komponenty elektrickej sústavy: trakčné motory, elektronickú reguláciu trakčných motorov, súvisiace sústavy elektrických vodičov a konektorov. |
| --- | --- |

2.12.

„Hnacia sústava“ znamená špecifické komponenty elektrickej sústavy: trakčné motory, elektronickú reguláciu trakčných motorov, súvisiace sústavy elektrických vodičov a konektorov.

| 2.13. | „Elektronický konvertor“ je prístroj, ktorý umožňuje reguláciu a/alebo prenos elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.13.

„Elektronický konvertor“ je prístroj, ktorý umožňuje reguláciu a/alebo prenos elektrickej energie.

| 2.14. | „Priestor pre cestujúcich a pre náklad“ je priestor vo vozidle určený na prepravu osôb. Tento priestor je ohraničený strechou, podlahou, bočnými stenami, vonkajším presklením, prednou prepážkou a rovinou operadiel zadných sedadiel a prípadne aj priehradkou medzi týmto sedadlom a priestorom, resp. priestormi, v ktorých je uložený akumulátor alebo akumulátorové moduly. |
| --- | --- |

2.14.

„Priestor pre cestujúcich a pre náklad“ je priestor vo vozidle určený na prepravu osôb. Tento priestor je ohraničený strechou, podlahou, bočnými stenami, vonkajším presklením, prednou prepážkou a rovinou operadiel zadných sedadiel a prípadne aj priehradkou medzi týmto sedadlom a priestorom, resp. priestormi, v ktorých je uložený akumulátor alebo akumulátorové moduly.

| 2.15. | „Ovládací prvok riadenia smeru jazdy“ je špeciálne zariadenie, ktoré ovláda vodič na účely voľby smeru jazdy (vpred alebo vzad). Takto zvoleným smerom sa vozidlo rozbehne po aktivovaní akcelerátora (plynového pedálu). |
| --- | --- |

2.15.

„Ovládací prvok riadenia smeru jazdy“ je špeciálne zariadenie, ktoré ovláda vodič na účely voľby smeru jazdy (vpred alebo vzad). Takto zvoleným smerom sa vozidlo rozbehne po aktivovaní akcelerátora (plynového pedálu).

| 2.16. | „Priamy kontakt“ je kontakt osôb alebo hospodárskych zvierat so živými časťami. |
| --- | --- |

2.16.

„Priamy kontakt“ je kontakt osôb alebo hospodárskych zvierat so živými časťami.

| 2.17. | „Živé časti“ sú všetky vodiče alebo vodivé časti, ktoré sú určené na to, aby v bežnej prevádzke viedli elektrický prúd. |
| --- | --- |

2.17.

„Živé časti“ sú všetky vodiče alebo vodivé časti, ktoré sú určené na to, aby v bežnej prevádzke viedli elektrický prúd.

| 2.18. | „Nepriamy kontakt“ je kontakt osôb alebo hospodárskych zvierat s nechránenými vodivými časťami. |
| --- | --- |

2.18.

„Nepriamy kontakt“ je kontakt osôb alebo hospodárskych zvierat s nechránenými vodivými časťami.

| 2.19. | „Nechránené vodivé časti“ sú všetky také vodivé časti, ktoré sú vystavené dotyku osôb a ktoré za normálnych okolností nie sú živé, ale v poruchovom stave môžu viesť elektrický prúd. |
| --- | --- |

2.19.

„Nechránené vodivé časti“ sú všetky také vodivé časti, ktoré sú vystavené dotyku osôb a ktoré za normálnych okolností nie sú živé, ale v poruchovom stave môžu viesť elektrický prúd.

| 2.20. | „Elektrický obvod“ je zostava z prepojených živých častí, ktorými pri bežných prevádzkových podmienkach prechádza elektrický prúd. |
| --- | --- |

2.20.

„Elektrický obvod“ je zostava z prepojených živých častí, ktorými pri bežných prevádzkových podmienkach prechádza elektrický prúd.

| 2.21. | „Režim potenciálneho aktívneho pohonu“ je taký režim vozidla, pri ktorom v dôsledku tlaku, ktorý bol vyvinutý na akceleračný pedál (alebo aktivácie podobného ovládacieho prvku), dochádza prostredníctvom hnacej sústavy k uvedeniu vozidla do pohybu. |
| --- | --- |

2.21.

„Režim potenciálneho aktívneho pohonu“ je taký režim vozidla, pri ktorom v dôsledku tlaku, ktorý bol vyvinutý na akceleračný pedál (alebo aktivácie podobného ovládacieho prvku), dochádza prostredníctvom hnacej sústavy k uvedeniu vozidla do pohybu.

| 2.22. | „Menovité napätie“ je efektívna hodnota napätia vypočítaná na základe výrobcom uvádzaného napätia, pre ktoré je elektrický obvod skonštruovaný a na ktoré sa vzťahujú jeho vlastnosti obvodu. |
| --- | --- |

2.22.

„Menovité napätie“ je efektívna hodnota napätia vypočítaná na základe výrobcom uvádzaného napätia, pre ktoré je elektrický obvod skonštruovaný a na ktoré sa vzťahujú jeho vlastnosti obvodu.

| 2.23. | „Pracovné napätie“ je najvyššia efektívna hodnota napätia na elektrickom obvode uvádzaná výrobcom, ktorá sa môže vyskytovať na izolácii, v podmienkach odizolovaného obvodu alebo za bežných prevádzkových podmienok. |
| --- | --- |

2.23.

„Pracovné napätie“ je najvyššia efektívna hodnota napätia na elektrickom obvode uvádzaná výrobcom, ktorá sa môže vyskytovať na izolácii, v podmienkach odizolovaného obvodu alebo za bežných prevádzkových podmienok.

| 2.24. | „Elektrická kostra“ je sústava pozostávajúca z vodivých častí, ktoré sú navzájom elektricky prepojené, ako aj zo všetkých ostatných vodivých častí, ktoré sú k nim elektricky pripojené a ktorých elektrický potenciál sa berie ako referenčný. |
| --- | --- |

2.24.

„Elektrická kostra“ je sústava pozostávajúca z vodivých častí, ktoré sú navzájom elektricky prepojené, ako aj zo všetkých ostatných vodivých častí, ktoré sú k nim elektricky pripojené a ktorých elektrický potenciál sa berie ako referenčný.

| 2.25. | „Kľúč“ je každé zariadenie skonštruované a vyrobené na to, aby slúžilo na ovládanie blokovacieho systému, ktorý je skonštruovaný a vyrobený tak, aby sa dal ovládať len prostredníctvom tohto zariadenia. |
| --- | --- |

2.25.

„Kľúč“ je každé zariadenie skonštruované a vyrobené na to, aby slúžilo na ovládanie blokovacieho systému, ktorý je skonštruovaný a vyrobený tak, aby sa dal ovládať len prostredníctvom tohto zariadenia.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 3.1. | Žiadosť o schválenie typu vozidla so zreteľom na špecifické konštrukčné a prevádzkovo-bezpečnostné požiadavky kladené na akumulátorové elektrické cestné vozidlá predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1.

Žiadosť o schválenie typu vozidla so zreteľom na špecifické konštrukčné a prevádzkovo-bezpečnostné požiadavky kladené na akumulátorové elektrické cestné vozidlá predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

| 3.2. | K žiadosti je potrebné pripojiť aj nasledujúce dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje: |
| --- | --- |

3.2.

K žiadosti je potrebné pripojiť aj nasledujúce dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje:

| 3.2.1. | podrobný opis typu akumulátorového elektrického cestného vozidla, pokiaľ ide o tvar jeho karosérie, elektrickú hnaciu sústavu (motory a regulátory), trakčný akumulátor (typ, kapacita, obsluha akumulátora). |
| --- | --- |

3.2.1.

podrobný opis typu akumulátorového elektrického cestného vozidla, pokiaľ ide o tvar jeho karosérie, elektrickú hnaciu sústavu (motory a regulátory), trakčný akumulátor (typ, kapacita, obsluha akumulátora).

| 3.3. | Technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa predkladá vozidlo, ktoré reprezentuje typ vozidla, ktorý má byť schválený. |
| --- | --- |

3.3.

Technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa predkladá vozidlo, ktoré reprezentuje typ vozidla, ktorý má byť schválený.

| 3.4. | Pred udelením typového schválenia príslušný orgán overuje či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol zhody výroby. |
| --- | --- |

3.4.

Pred udelením typového schválenia príslušný orgán overuje či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinných kontrol zhody výroby.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | V prípade, že vozidlo, ktoré bolo predložené na typové schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky uvedené v bode 5 a v prílohách 3, 4 a 5 a 7 k tomuto predpisu, tomuto vozidlu sa udelí typové schválenie. |
| --- | --- |

4.1.

V prípade, že vozidlo, ktoré bolo predložené na typové schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky uvedené v bode 5 a v prílohách 3, 4 a 5 a 7 k tomuto predpisu, tomuto vozidlu sa udelí typové schválenie.

| 4.2. | Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Prvé dve číslice (v súčasnosti je to 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) udávajú sériu posledných závažných technických zmien zahrnutých do predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla. |
| --- | --- |

4.2.

Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Prvé dve číslice (v súčasnosti je to 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) udávajú sériu posledných závažných technických zmien zahrnutých do predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla.

| 4.3. | Oznámenie o udelení alebo zamietnutí či rozšírení prípadne odňatí schválenia alebo o definitívnom zastavení výroby typu vozidla podľa tohto predpisu sa zasiela zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámenie o udelení alebo zamietnutí či rozšírení prípadne odňatí schválenia alebo o definitívnom zastavení výroby typu vozidla podľa tohto predpisu sa zasiela zmluvným stranám, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

| 4.4. | Na každom vozidle, ktoré je zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá: |
| --- | --- |

4.4.

Na každom vozidle, ktoré je zhodné s typom schváleným podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

| 4.4.1. | z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (1), |
| --- | --- |

4.4.1.

z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (1),

| 4.4.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo vpravo od kružnice predpísanej v bode 4.4.1.

| 4.5. | Ak vozidlo patrí k typu vozidla, ktorý je schválený podľa jedného alebo viacerých iných predpisov priložených k tejto dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, nemusí sa opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v tomto prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a doplnkové symboly všetkých predpisov podľa ktorých bolo udelené schválenie v krajine, ktorá ho udelila podľa tohto predpisu, umiestnia vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ak vozidlo patrí k typu vozidla, ktorý je schválený podľa jedného alebo viacerých iných predpisov priložených k tejto dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, nemusí sa opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v tomto prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a doplnkové symboly všetkých predpisov podľa ktorých bolo udelené schválenie v krajine, ktorá ho udelila podľa tohto predpisu, umiestnia vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.6. | Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná. |
| --- | --- |

4.6.

Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

| 4.7. | Schvaľovacia značka sa umiestni do blízkosti štítka údajov o vozidle, ktorý pripevňuje výrobca, alebo priamo na tento štítok. |
| --- | --- |

4.7.

Schvaľovacia značka sa umiestni do blízkosti štítka údajov o vozidle, ktorý pripevňuje výrobca, alebo priamo na tento štítok.

| 4.8. | V prílohe 2 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky. |
| --- | --- |

4.8.

V prílohe 2 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacej značky.

5.   ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY

| 5.1. | Konštrukčné požiadavky na vozidlo |
| --- | --- |

5.1.

Konštrukčné požiadavky na vozidlo

| 5.1.1. | Trakčný akumulátor |
| --- | --- |

5.1.1.

Trakčný akumulátor

| 5.1.1.1. | Trakčný akumulátor musí byť do vozidla namontovaný tak, aby sa zabránilo akémukoľvek potenciálnemu nebezpečenstvu, ktoré vzniká pri hromadení plynových bublín. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Trakčný akumulátor musí byť do vozidla namontovaný tak, aby sa zabránilo akémukoľvek potenciálnemu nebezpečenstvu, ktoré vzniká pri hromadení plynových bublín.

| 5.1.1.2. | Priestory pre akumulátory obsahujúce akumulátorové moduly, v ktorých sa môžu tvoriť nebezpečné plyny, musia byť bezpečne vetrané. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Priestory pre akumulátory obsahujúce akumulátorové moduly, v ktorých sa môžu tvoriť nebezpečné plyny, musia byť bezpečne vetrané.

| 5.1.1.3. | Trakčný akumulátor a elektrická sústava musia byť chránené vhodne dimenzovanými poistkami a obvodovými prerušovačmi. V prípade potreby musí výrobca vozidla príslušnému laboratóriu poskytnúť potrebné údaje, pomocou ktorých sa dá overiť, či tieto súčiastky sú kalibrované tak, že zabezpečia prerušenie elektrických obvodov. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Trakčný akumulátor a elektrická sústava musia byť chránené vhodne dimenzovanými poistkami a obvodovými prerušovačmi. V prípade potreby musí výrobca vozidla príslušnému laboratóriu poskytnúť potrebné údaje, pomocou ktorých sa dá overiť, či tieto súčiastky sú kalibrované tak, že zabezpečia prerušenie elektrických obvodov.

| 5.1.2. | Ochrana pred úrazom elektrickým prúdom. |
| --- | --- |

5.1.2.

Ochrana pred úrazom elektrickým prúdom.

| 5.1.2.1. | Ochrana pred priamym kontaktom so živými časťami elektrickej sústavy: |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Ochrana pred priamym kontaktom so živými časťami elektrickej sústavy:

| 5.1.2.1.1. | v prípade, že pracovné napätie elektrického obvodu je nižšie ako 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo ako 25 V AC (pri striedavom prúde), neuplatňujú sa žiadne požiadavky; |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

v prípade, že pracovné napätie elektrického obvodu je nižšie ako 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo ako 25 V AC (pri striedavom prúde), neuplatňujú sa žiadne požiadavky;

| 5.1.2.1.2. | priamemu kontaktu so živými časťami elektrickej sústavy, ktorej maximálne napätie je najmenej 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo 25 V AC (pri striedavom prúde), je potrebné zabrániť prostredníctvom izolácie alebo použitím krytov, ochranných mriežok, perforovaných kovových platní atď. Tieto ochranné prostriedky musia byť spoľahlivo uchytené a mechanicky odolné. Nesmú sa dať otvárať, demontovať alebo odstrániť bez použitia príslušných nástrojov. |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

priamemu kontaktu so živými časťami elektrickej sústavy, ktorej maximálne napätie je najmenej 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo 25 V AC (pri striedavom prúde), je potrebné zabrániť prostredníctvom izolácie alebo použitím krytov, ochranných mriežok, perforovaných kovových platní atď. Tieto ochranné prostriedky musia byť spoľahlivo uchytené a mechanicky odolné. Nesmú sa dať otvárať, demontovať alebo odstrániť bez použitia príslušných nástrojov.

| 5.1.2.1.3. | V priestore pre cestujúcich a pre náklad musia byť všetky živé časti vždy chránené krytmi so stupňom ochrany prinajmenšom IPXXD. |
| --- | --- |

5.1.2.1.3.

V priestore pre cestujúcich a pre náklad musia byť všetky živé časti vždy chránené krytmi so stupňom ochrany prinajmenšom IPXXD.

| 5.1.2.1.4. | Stupeň ochrany, pokiaľ ide o kryty v ostatných priestoroch vozidla, musí byť minimálne IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.4.

Stupeň ochrany, pokiaľ ide o kryty v ostatných priestoroch vozidla, musí byť minimálne IPXXB.

| 5.1.2.1.5. | Priestor pre motor musí byť zabezpečený tak, aby bol prístup k živým častiam možný len pri úmyselnej činnosti. |
| --- | --- |

5.1.2.1.5.

Priestor pre motor musí byť zabezpečený tak, aby bol prístup k živým častiam možný len pri úmyselnej činnosti.

| 5.1.2.1.6. | Po otvorení krytu na pripájacej sústave musí byť prístup k jej jednotlivým častiam chránený ochranným stupňom IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.6.

Po otvorení krytu na pripájacej sústave musí byť prístup k jej jednotlivým častiam chránený ochranným stupňom IPXXB.

| 5.1.2.1.7. | Ochranný stupeň IPXXB sa vzťahuje na možnosť kontaktu kĺbového skúšobného prstu s nebezpečnými časťami a ochranný stupeň IPXXD na možnosť kontaktu skúšobného drôtu s nebezpečnými časťami (príloha 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.7.

Ochranný stupeň IPXXB sa vzťahuje na možnosť kontaktu kĺbového skúšobného prstu s nebezpečnými časťami a ochranný stupeň IPXXD na možnosť kontaktu skúšobného drôtu s nebezpečnými časťami (príloha 3).

| 5.1.2.1.8. | Označenia na vozidle
  Ochranné kryty všetkých živých častí opísané v bode 5.1.2.1.2 musia byť označené symbolom uvedeným v prílohe 5. |
| --- | --- |

5.1.2.1.8.

Označenia na vozidle

Ochranné kryty všetkých živých častí opísané v bode 5.1.2.1.2 musia byť označené symbolom uvedeným v prílohe 5.

| 5.1.2.2. | Ochrana pred nepriamym kontaktom s nechránenými vodivými časťami elektrickej sústavy. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Ochrana pred nepriamym kontaktom s nechránenými vodivými časťami elektrickej sústavy.

| 5.1.2.2.1. | V prípade, že pracovné napätie elektrického obvodu je nižšie ako 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo ako 25 V AC (pri striedavom prúde), neuplatňujú sa žiadne požiadavky. |
| --- | --- |

5.1.2.2.1.

V prípade, že pracovné napätie elektrického obvodu je nižšie ako 60 V DC (pri jednosmernom prúde) alebo ako 25 V AC (pri striedavom prúde), neuplatňujú sa žiadne požiadavky.

| 5.1.2.2.2. | Konštrukcia, inštalácia a výroba elektrických materiálov musí byť realizovaná tak, aby sa predišlo chybám v izolácii. |
| --- | --- |

5.1.2.2.2.

Konštrukcia, inštalácia a výroba elektrických materiálov musí byť realizovaná tak, aby sa predišlo chybám v izolácii.

| 5.1.2.2.3. | Ochrana pred nepriamym kontaktom sa zabezpečí izoláciou a nechránené vodivé časti palubného vybavenia musia byť navyše navzájom galvanicky prepojené. Takéto vyrovnanie napätia sa dosahuje prostredníctvom vzájomného spojenia nechránených vodivých častí, a to prostredníctvom ochranného vodiča, napr. drôtu alebo uzemňovacieho prútu, alebo priamo prostredníctvom kovovej kostry vozidla. V prípade dvoch nechránených spolu zvarených vodivých častí sa vychádza z toho, že sú spojité. Ak je tam určité prerušenie, musí byť takýto bod premostený potenciálnym vyrovnaním. |
| --- | --- |

5.1.2.2.3.

Ochrana pred nepriamym kontaktom sa zabezpečí izoláciou a nechránené vodivé časti palubného vybavenia musia byť navyše navzájom galvanicky prepojené. Takéto vyrovnanie napätia sa dosahuje prostredníctvom vzájomného spojenia nechránených vodivých častí, a to prostredníctvom ochranného vodiča, napr. drôtu alebo uzemňovacieho prútu, alebo priamo prostredníctvom kovovej kostry vozidla. V prípade dvoch nechránených spolu zvarených vodivých častí sa vychádza z toho, že sú spojité. Ak je tam určité prerušenie, musí byť takýto bod premostený potenciálnym vyrovnaním.

| 5.1.2.3. | Izolačný odpor: |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Izolačný odpor:

| 5.1.2.3.1. | Meranie izolačného odporu sa uskutočňuje po tom, čo sa vozidlo kondicionuje 8 hodín za týchto podmienok: | teplota: 23 ± 5 oC, |
| --- | --- | --- |

5.1.2.3.1.

Meranie izolačného odporu sa uskutočňuje po tom, čo sa vozidlo kondicionuje 8 hodín za týchto podmienok:

teplota: 23 ± 5 oC,

| | vlhkosť: 90 % + 10/– 5 %. |
| --- | --- |

vlhkosť: 90 % + 10/– 5 %.

| 5.1.2.3.2. | Pri meracom napätí DC (pre jednosmerný prúd), ktoré sa rovná menovitému napätiu trakčného akumulátora, nesmie izolačný odpor nameraný medzi ľubovoľnou nechránenou vodivou časťou a oboma polaritami akumulátora klesnúť pod hodnotu 500 Ω/V menovitého napätia (v prílohe 4 sa uvádza príklad, ktorý demonštruje, ako je možné takúto skúšku vykonať). |
| --- | --- |

5.1.2.3.2.

Pri meracom napätí DC (pre jednosmerný prúd), ktoré sa rovná menovitému napätiu trakčného akumulátora, nesmie izolačný odpor nameraný medzi ľubovoľnou nechránenou vodivou časťou a oboma polaritami akumulátora klesnúť pod hodnotu 500 Ω/V menovitého napätia (v prílohe 4 sa uvádza príklad, ktorý demonštruje, ako je možné takúto skúšku vykonať).

| 5.1.2.3.3. | Odpor ochranného vodiča:
  Odpor po napäťovom vyrovnaní medzi ľubovoľnou dvojicou exponovaných vodivých častí musí byť menší ako 0,1 Ω. Táto skúška sa musí vykonať pri prúde s intenzitou minimálne 0,2 A. |
| --- | --- |

5.1.2.3.3.

Odpor ochranného vodiča:

Odpor po napäťovom vyrovnaní medzi ľubovoľnou dvojicou exponovaných vodivých častí musí byť menší ako 0,1 Ω. Táto skúška sa musí vykonať pri prúde s intenzitou minimálne 0,2 A.

| 5.1.2.4. | Pripojenie vozidla k hlavnej elektrickej sieti: |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Pripojenie vozidla k hlavnej elektrickej sieti:

| 5.1.2.4.1. | vozidlo nesmie byť za žiadnych okolností samo schopné pohybu v prípade, že je galvanicky pripojené ku zdroju elektrickej energie alebo k externej nabíjačke akumulátora; |
| --- | --- |

5.1.2.4.1.

vozidlo nesmie byť za žiadnych okolností samo schopné pohybu v prípade, že je galvanicky pripojené ku zdroju elektrickej energie alebo k externej nabíjačke akumulátora;

| 5.1.2.4.2. | komponenty používané pri nabíjaní akumulátora z externého zdroja musia umožniť, aby v prípade odpojenia tohto zdroja bolo možné prerušiť nabíjací elektrický prúd bez následného fyzického poškodenia zariadenia; |
| --- | --- |

5.1.2.4.2.

komponenty používané pri nabíjaní akumulátora z externého zdroja musia umožniť, aby v prípade odpojenia tohto zdroja bolo možné prerušiť nabíjací elektrický prúd bez následného fyzického poškodenia zariadenia;

| 5.1.2.4.3. | časti pripájacieho systému, pri ktorých sa predpokladá, že budú živé, musia byť za každých prevádzkových podmienok zabezpečené tak, aby nedošlo k priamemu kontaktu; |
| --- | --- |

5.1.2.4.3.

časti pripájacieho systému, pri ktorých sa predpokladá, že budú živé, musia byť za každých prevádzkových podmienok zabezpečené tak, aby nedošlo k priamemu kontaktu;

| 5.1.2.4.4. | všetky exponované vodivé časti musia byť počas nabíjania navzájom elektricky prepojené prostredníctvom uzemneného vodivého drôtu. |
| --- | --- |

5.1.2.4.4.

všetky exponované vodivé časti musia byť počas nabíjania navzájom elektricky prepojené prostredníctvom uzemneného vodivého drôtu.

| 5.2. | Prevádzkovo-bezpečnostné požiadavky |
| --- | --- |

5.2.

Prevádzkovo-bezpečnostné požiadavky

| 5.2.1. | Postup pri uvádzaní do chodu: |
| --- | --- |

5.2.1.

Postup pri uvádzaní do chodu:

| 5.2.1.1. | uvedenie vozidla do chodu sa realizuje prostredníctvom spínača na kľúč. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

uvedenie vozidla do chodu sa realizuje prostredníctvom spínača na kľúč.

| 5.2.1.2. | Tento kľúč sa nesmie dať vybrať zo spínača v žiadnej z jeho polôh, v ktorých dochádza k zásobovaniu hnacej sústavy energiou alebo ktoré umožňujú aktivovať pohon vozidla. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Tento kľúč sa nesmie dať vybrať zo spínača v žiadnej z jeho polôh, v ktorých dochádza k zásobovaniu hnacej sústavy energiou alebo ktoré umožňujú aktivovať pohon vozidla.

| 5.2.2. | Podmienky pre jazdu a zastavenie: |
| --- | --- |

5.2.2.

Podmienky pre jazdu a zastavenie:

| 5.2.2.1. | Vodičovi vozidla musí byť aspoň krátkodobo signalizované:






  a) | že vozidlo je v „režime potenciálneho aktívneho pohonu“ alebo |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1.

Vodičovi vozidla musí byť aspoň krátkodobo signalizované:

a)

že vozidlo je v „režime potenciálneho aktívneho pohonu“ alebo

| b) | že je potrebný ešte jeden krok, ktorý uvedie vozidlo do „režimu potenciálneho aktívneho pohonu“. |
| --- | --- |

b)

že je potrebný ešte jeden krok, ktorý uvedie vozidlo do „režimu potenciálneho aktívneho pohonu“.

| 5.2.2.2. | V prípade, že stav nabitia akumulátora dosiahne minimálnu hodnotu definovanú výrobcom, musí byť používateľ vozidla na túto skutočnosť včas upozornený tak, aby stihol na vzniknutú situáciu zareagovať a pomocou zostatkovej energie vozidla ho aspoň vyviesť z oblasti dopravnej premávky. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

V prípade, že stav nabitia akumulátora dosiahne minimálnu hodnotu definovanú výrobcom, musí byť používateľ vozidla na túto skutočnosť včas upozornený tak, aby stihol na vzniknutú situáciu zareagovať a pomocou zostatkovej energie vozidla ho aspoň vyviesť z oblasti dopravnej premávky.

| 5.2.2.3. | Neprípustná je možnosť neúmyselnej akcelerácie, brzdenia a uvedenia hnacej sústavy do spätného chodu. Najmä porucha (napr. v elektrickej sústave) nesmie spôsobiť pohyb stojaceho odbrzdeného vozidla o viac ako 0,1 m. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Neprípustná je možnosť neúmyselnej akcelerácie, brzdenia a uvedenia hnacej sústavy do spätného chodu. Najmä porucha (napr. v elektrickej sústave) nesmie spôsobiť pohyb stojaceho odbrzdeného vozidla o viac ako 0,1 m.

| 5.2.2.4. | Keď vodič opúšťa vozidlo a hnacia sústava je ešte stále v režime potenciálneho aktívneho pohonu musí byť vodič na túto skutočnosť upozornený prostredníctvom jasného signálu (optického alebo zvukového). |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Keď vodič opúšťa vozidlo a hnacia sústava je ešte stále v režime potenciálneho aktívneho pohonu musí byť vodič na túto skutočnosť upozornený prostredníctvom jasného signálu (optického alebo zvukového).

| 5.2.3. | Spätný chod |
| --- | --- |

5.2.3.

Spätný chod

| 5.2.3.1. | Uvedenie vozidla do spätného chodu musí byť možné len osobitným ovládačom. Táto činnosť vyžaduje buď:






  a) | kombináciu dvoch rozdielnych ovládacích podnetov, alebo |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Uvedenie vozidla do spätného chodu musí byť možné len osobitným ovládačom. Táto činnosť vyžaduje buď:

a)

kombináciu dvoch rozdielnych ovládacích podnetov, alebo

| b) | elektrický prepínač, ktorý slúži na uvedenie vozidla do spätného chodu, avšak len ak sa vozidlo pohybuje vpred rýchlosťou maximálne 5 km/h. Pri vyššej rýchlosti sú všetky úkony tohto zariadenia znemožnené. Prepínač má len jednu stabilnú poloha. |
| --- | --- |

b)

elektrický prepínač, ktorý slúži na uvedenie vozidla do spätného chodu, avšak len ak sa vozidlo pohybuje vpred rýchlosťou maximálne 5 km/h. Pri vyššej rýchlosti sú všetky úkony tohto zariadenia znemožnené. Prepínač má len jednu stabilnú poloha.

| 5.2.3.2. | O aktuálnom stave ovládacieho prvku pre riadenie smeru jazdy musí byť vodič včas informovaný. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

O aktuálnom stave ovládacieho prvku pre riadenie smeru jazdy musí byť vodič včas informovaný.

| 5.2.4. | Núdzové obmedzenie výkonu |
| --- | --- |

5.2.4.

Núdzové obmedzenie výkonu

| 5.2.4.1. | Ak je vozidlo vybavené zariadením na obmedzenie výkonnosti v prípade núdze (napr. pri prehriatí niektorého komponentu), musí byť používateľ vozidla upozornený na aktiváciu takéhoto zariadenia prostredníctvom jasného signálu. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Ak je vozidlo vybavené zariadením na obmedzenie výkonnosti v prípade núdze (napr. pri prehriatí niektorého komponentu), musí byť používateľ vozidla upozornený na aktiváciu takéhoto zariadenia prostredníctvom jasného signálu.

| 5.3. | Stanovenie emisií vodíka |
| --- | --- |

5.3.

Stanovenie emisií vodíka

| 5.3.1. | Táto skúška sa musí vykonať na všetkých akumulátorových elektrických cestných vozidlách uvedených v bode 1 tohto predpisu.
  Nevzťahuje sa na cestné vozidlá vybavené bezvodnými elektrolytickými akumulátormi alebo zaliatymi „rekombinačnými plynovými“ akumulátormi. |
| --- | --- |

5.3.1.

Táto skúška sa musí vykonať na všetkých akumulátorových elektrických cestných vozidlách uvedených v bode 1 tohto predpisu.

Nevzťahuje sa na cestné vozidlá vybavené bezvodnými elektrolytickými akumulátormi alebo zaliatymi „rekombinačnými plynovými“ akumulátormi.

| 5.3.2. | Táto skúška sa musí vykonať podľa metódy opísanej v prílohe 7 k tomuto predpisu. Musí sa použiť predpísané odoberanie vzoriek vodíka a ich analýza. Iné metódy analýzy sú povolené, ak je preukázané, že poskytujú ekvivalentné výsledky. |
| --- | --- |

5.3.2.

Táto skúška sa musí vykonať podľa metódy opísanej v prílohe 7 k tomuto predpisu. Musí sa použiť predpísané odoberanie vzoriek vodíka a ich analýza. Iné metódy analýzy sú povolené, ak je preukázané, že poskytujú ekvivalentné výsledky.

| 5.3.3. | Počas postupu bežného nabíjania za podmienok daných v prílohe 7 musia byť emisie vodíka menšie než 125 g počas 5 hodín alebo menšie než 25 × t2 g po dobu t2 (v hodinách). |
| --- | --- |

5.3.3.

Počas postupu bežného nabíjania za podmienok daných v prílohe 7 musia byť emisie vodíka menšie než 125 g počas 5 hodín alebo menšie než 25 × t2 g po dobu t2 (v hodinách).

| 5.3.4. | Počas nabíjania palubnou nabíjačkou pri poruche (podmienky dané v prílohe 7) musia byť emisie vodíka menšie než 42 g. Okrem toho musí palubná nabíjačka obmedzovať túto možnú poruchu na dobu 30 minút. |
| --- | --- |

5.3.4.

Počas nabíjania palubnou nabíjačkou pri poruche (podmienky dané v prílohe 7) musia byť emisie vodíka menšie než 42 g. Okrem toho musí palubná nabíjačka obmedzovať túto možnú poruchu na dobu 30 minút.

| 5.3.5. | Všetky operácie súvisiace s nabíjaním akumulátora sú ovládané automaticky, vrátane skončenia nabíjania. |
| --- | --- |

5.3.5.

Všetky operácie súvisiace s nabíjaním akumulátora sú ovládané automaticky, vrátane skončenia nabíjania.

| 5.3.6. | Do jednotlivých fáz nabíjania sa nesmie dať zasahovať manuálne. |
| --- | --- |

5.3.6.

Do jednotlivých fáz nabíjania sa nesmie dať zasahovať manuálne.

| 5.3.7. | Bežné operácie pripojenia, resp. odpojenia, od hlavného zdroja alebo prívodov energie nesmie ovplyvniť riadiaci systém fáz nabíjania. |
| --- | --- |

5.3.7.

Bežné operácie pripojenia, resp. odpojenia, od hlavného zdroja alebo prívodov energie nesmie ovplyvniť riadiaci systém fáz nabíjania.

| 5.3.8. | Závažné poruchy nabíjania musia byť vodičovi sústavne signalizované. Za závažnú poruchu sa považuje porucha, ktorá môže viesť k znefunkčneniu palubnej nabíjačky počas nabíjania. |
| --- | --- |

5.3.8.

Závažné poruchy nabíjania musia byť vodičovi sústavne signalizované. Za závažnú poruchu sa považuje porucha, ktorá môže viesť k znefunkčneniu palubnej nabíjačky počas nabíjania.

| 5.3.9. | Výrobca musí v príručke používateľa uviesť zhodu vozidla s týmito požiadavkami. |
| --- | --- |

5.3.9.

Výrobca musí v príručke používateľa uviesť zhodu vozidla s týmito požiadavkami.

| 5.3.10. | Schválenie udelené typu vozidla z hľadiska emisií vodíka môže byť rozšírené na odlišné typy vozidiel z rovnakej skupiny vozidiel podľa definície skupiny uvedenej v prílohe 7 doplnku 2. |
| --- | --- |

5.3.10.

Schválenie udelené typu vozidla z hľadiska emisií vodíka môže byť rozšírené na odlišné typy vozidiel z rovnakej skupiny vozidiel podľa definície skupiny uvedenej v prílohe 7 doplnku 2.

6.   ZMENY A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA TYPU VOZIDLA

| 6.1. | Každá zmena typu vozidla musí byť oznámená správnemu orgánu, ktorý tomuto typu vozidla udelil typové schválenie. Orgán môže potom: |
| --- | --- |

6.1.

Každá zmena typu vozidla musí byť oznámená správnemu orgánu, ktorý tomuto typu vozidla udelil typové schválenie. Orgán môže potom:

| 6.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- |

6.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo

| 6.1.2. | požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok ďalší skúšobný protokol. |
| --- | --- |

6.1.2.

požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok ďalší skúšobný protokol.

| 6.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám tejto dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom, ktorý je špecifikovaný v bode 4.3. |
| --- | --- |

6.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám tejto dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom, ktorý je špecifikovaný v bode 4.3.

| 6.3. | Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, prideľuje tomuto rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

6.3.

Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, prideľuje tomuto rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom oznamovacieho formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

7.   ZHODA VÝROBY

| 7.1. | Každé vozidlo typovo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby sa zhodovalo so schváleným typom vozidla tak, že spĺňa požiadavky uvedené v bode 5. |
| --- | --- |

7.1.

Každé vozidlo typovo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby sa zhodovalo so schváleným typom vozidla tak, že spĺňa požiadavky uvedené v bode 5.

| 7.2. | S cieľom overiť, či sú splnené požiadavky uvedené v bode 7.1, sa vykonávajú zodpovedajúce kontroly výroby. |
| --- | --- |

7.2.

S cieľom overiť, či sú splnené požiadavky uvedené v bode 7.1, sa vykonávajú zodpovedajúce kontroly výroby.

| 7.3. | Držiteľ typového schválenia je povinný najmä: |
| --- | --- |

7.3.

Držiteľ typového schválenia je povinný najmä:

| 7.3.1. | zabezpečiť existenciu postupov účinnej kontroly kvality vozidiel; |
| --- | --- |

7.3.1.

zabezpečiť existenciu postupov účinnej kontroly kvality vozidiel;

| 7.3.2. | zabezpečiť prístup k skúšobnému vybaveniu, ktoré je potrebné na kontrolu zhody každého schváleného typu; |
| --- | --- |

7.3.2.

zabezpečiť prístup k skúšobnému vybaveniu, ktoré je potrebné na kontrolu zhody každého schváleného typu;

| 7.3.3. | zabezpečiť zaznamenávanie výsledných údajov skúšok a dostupnosť priložených dokumentov počas časového obdobia, ktoré je stanovené po dohode so správnym orgánom; |
| --- | --- |

7.3.3.

zabezpečiť zaznamenávanie výsledných údajov skúšok a dostupnosť priložených dokumentov počas časového obdobia, ktoré je stanovené po dohode so správnym orgánom;

| 7.3.4. | analyzovať výsledky každého typu skúšky s cieľom overiť a zabezpečiť zhodu vlastností vozidla, pričom vytvorí toleranciu pre prípustné odchýlky v priemyselnej výrobe; |
| --- | --- |

7.3.4.

analyzovať výsledky každého typu skúšky s cieľom overiť a zabezpečiť zhodu vlastností vozidla, pričom vytvorí toleranciu pre prípustné odchýlky v priemyselnej výrobe;

| 7.3.5. | zabezpečiť vykonanie prinajmenšom tých skúšok pre všetky typy vozidiel, ktoré sú opísané v bode 5 tohto predpisu; |
| --- | --- |

7.3.5.

zabezpečiť vykonanie prinajmenšom tých skúšok pre všetky typy vozidiel, ktoré sú opísané v bode 5 tohto predpisu;

| 7.3.6. | zabezpečiť, aby každý súbor vzoriek alebo skúšobných kusov, pri ktorom, resp. ktorých, bola zistená nezhoda s príslušným typom skúšky, bol podnetom na opakované odoberanie vzoriek a skúšanie. V takomto prípade musia byť vykonané všetky potrebné kroky pre obnovenie zhody príslušnej výroby. |
| --- | --- |

7.3.6.

zabezpečiť, aby každý súbor vzoriek alebo skúšobných kusov, pri ktorom, resp. ktorých, bola zistená nezhoda s príslušným typom skúšky, bol podnetom na opakované odoberanie vzoriek a skúšanie. V takomto prípade musia byť vykonané všetky potrebné kroky pre obnovenie zhody príslušnej výroby.

| 7.4. | Príslušný úrad, ktorý udelil typové schválenie, má právo kedykoľvek overiť metódy kontrol dodržiavania zhody, ktoré sa uplatňujú v jednotlivých výrobných závodoch. |
| --- | --- |

7.4.

Príslušný úrad, ktorý udelil typové schválenie, má právo kedykoľvek overiť metódy kontrol dodržiavania zhody, ktoré sa uplatňujú v jednotlivých výrobných závodoch.

| 7.4.1. | Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi predložia záznamy o skúškach a záznamy z výroby. |
| --- | --- |

7.4.1.

Pri každej inšpekcii sa inšpektorovi predložia záznamy o skúškach a záznamy z výroby.

| 7.4.2. | Inšpektor môže náhodne odobrať vzorky, ktoré sa preskúšajú v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet takýchto vzoriek pritom môže byť stanovený na základe výsledkov kontrol uskutočnených samotným výrobcom. |
| --- | --- |

7.4.2.

Inšpektor môže náhodne odobrať vzorky, ktoré sa preskúšajú v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet takýchto vzoriek pritom môže byť stanovený na základe výsledkov kontrol uskutočnených samotným výrobcom.

| 7.4.3. | Ak sa kvalitatívna úroveň ukazuje ako neuspokojivá alebo v prípade, že sa zdá potrebné preveriť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 7.4.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá vykonala schvaľovacie skúšky pre daný typ. |
| --- | --- |

7.4.3.

Ak sa kvalitatívna úroveň ukazuje ako neuspokojivá alebo v prípade, že sa zdá potrebné preveriť platnosť skúšok, ktoré boli vykonané na základe bodu 7.4.2, vyberie inšpektor vzorky, ktoré sa zašlú technickej službe, ktorá vykonala schvaľovacie skúšky pre daný typ.

| 7.4.4. | Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku predpísanú v tomto predpise. |
| --- | --- |

7.4.4.

Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku predpísanú v tomto predpise.

| 7.4.5. | Bežná frekvencia inšpekcií zo strany príslušného orgánu je raz do roka. Ak sa počas jednej z týchto inšpekcií zistia neuspokojivé výsledky, príslušný orgán v čo najkratšom čase zabezpečí realizáciu všetkých potrebných krokov na obnovenie zhody príslušnej výroby. |
| --- | --- |

7.4.5.

Bežná frekvencia inšpekcií zo strany príslušného orgánu je raz do roka. Ak sa počas jednej z týchto inšpekcií zistia neuspokojivé výsledky, príslušný orgán v čo najkratšom čase zabezpečí realizáciu všetkých potrebných krokov na obnovenie zhody príslušnej výroby.

8.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 8.1. | Schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v bode 7 alebo ak vozidlo, prípadne jeho komponenty, neabsolvujú úspešne skúšky stanovené v bode 7.3.5. |
| --- | --- |

8.1.

Schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky uvedené v bode 7 alebo ak vozidlo, prípadne jeho komponenty, neabsolvujú úspešne skúšky stanovené v bode 7.3.5.

| 8.2. | Ak niektorá zo zmluvných strán dohody uplatňujúcich tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné strany dohody uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

8.2.

Ak niektorá zo zmluvných strán dohody uplatňujúcich tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné strany dohody uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

9.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia definitívne zastaví výrobu typu vozidla schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán na základe príslušného oznámenia informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

10.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznámia sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych úradov, ktoré udeľujú schválenia a ktorým sa majú zasielať osvedčenia o schválení alebo rozšírení, zamietnutí alebo odňatí schválenia alebo oznámenia o definitívnom zastavení výroby vydané v iných krajinách.

---

(1)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Juhosláviu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske Spoločenstvo (schválenia udeľujú jeho členské štáty s použitím svojich príslušných symbolov EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Južnú Afriku a 48 pre Nový Zéland. Nasledujúce čísla sa priradia ďalším krajinám v chronologickom poradí, v ktorom ratifikovali alebo pristúpili k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie schválení udelených na základe týchto predpisov a takto priradené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 2

USPORIADANIE SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK

Vzor A

(pozri bod 4.4 tohto predpisu)

Image

Zobrazená schvaľovacia značka pripevnená na vozidle uvádza, že príslušný typ akumulátorového elektrického cestného vozidla bol schválený v Holandsku (E4), podľa predpisu č. 100 a pod schvaľovacím číslom 002492. Prvé dve číslice schvaľovacieho čísla udávajú, že schválenie bolo udelené podľa požiadaviek predpisu č. 100 v jeho pôvodnom znení.

Vzor B

(pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

Zobrazená schvaľovacia značka pripevnená na vozidle uvádza, že príslušný typ akumulátorového elektrického cestného vozidla bol schválený v Holandsku (E4), podľa predpisu č. 100 a č. 42 (1). Prvé dve číslice oboch schvaľovacích čísel udávajú, že v čase, keď boli príslušné schválenia udelené, boli oba predpisy č. 100 aj č. 42 vo svojom pôvodnom znení.

---

(1)  Druhé číslo sa uvádza len ako príklad.

---

PRÍLOHA 3

OCHRANA PRED PRIAMYM KONTAKTOM S ČASŤAMI POD NAPÄTÍM

Výňatok z textu normy IEC 529 (1989)

1.   DEFINÍCIE

Na účely tejto normy platia tieto definície:

| 1.1. | Kryt
  Predstavuje systém tvoriaci ochranu zariadenia pred určitými vonkajšími vplyvmi, ako aj ochranu pred priamym kontaktom z ľubovoľného smeru (IEV 826-03-12).








  Poznámka | : | K tejto definícii, ktorá je prevzatá z existujúceho Medzinárodného elektrotechnického slovníka IEV (International Electrotechnical Vocabulary), je vzhľadom na zameranie tejto normy potrebné pridať tieto vysvetlenia:






  a) | kryty zabezpečujú ochranu osobám (alebo hospodárskym zvieratám) tým, že zabraňujú ich prístupu k nebezpečným častiam; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.1.

Kryt

Predstavuje systém tvoriaci ochranu zariadenia pred určitými vonkajšími vplyvmi, ako aj ochranu pred priamym kontaktom z ľubovoľného smeru (IEV 826-03-12).

Poznámka

:

K tejto definícii, ktorá je prevzatá z existujúceho Medzinárodného elektrotechnického slovníka IEV (International Electrotechnical Vocabulary), je vzhľadom na zameranie tejto normy potrebné pridať tieto vysvetlenia:

a)

kryty zabezpečujú ochranu osobám (alebo hospodárskym zvieratám) tým, že zabraňujú ich prístupu k nebezpečným častiam;

| b) | bariéry, rôzne tvarované otvory alebo iné prostriedky, či už sú ku krytu pripevnené alebo sú priamo vyformované ako súčasť krytých zariadení a ktoré sú schopné zabrániť alebo obmedziť možnosti prieniku špecifikovaných skúšobných sond, sa považujú za súčasť krytu okrem prípadov, keď tieto prostriedky možno odstrániť bez použitia kľúča alebo iných nástrojov. |
| --- | --- |

b)

bariéry, rôzne tvarované otvory alebo iné prostriedky, či už sú ku krytu pripevnené alebo sú priamo vyformované ako súčasť krytých zariadení a ktoré sú schopné zabrániť alebo obmedziť možnosti prieniku špecifikovaných skúšobných sond, sa považujú za súčasť krytu okrem prípadov, keď tieto prostriedky možno odstrániť bez použitia kľúča alebo iných nástrojov.

| 1.2. | Priamy kontakt
  Kontakt osôb (alebo hospodárskych zvierat) so živými časťami (IEV 826-03-05).








  Poznámka | : | Táto definícia IEV je len informatívna. V tejto norme sa namiesto pojmu „priamy kontakt“ používa pojem „prístup k nebezpečným častiam“. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Priamy kontakt

Kontakt osôb (alebo hospodárskych zvierat) so živými časťami (IEV 826-03-05).

Poznámka

:

Táto definícia IEV je len informatívna. V tejto norme sa namiesto pojmu „priamy kontakt“ používa pojem „prístup k nebezpečným častiam“.

| 1.3. | Stupeň ochrany
  Rozsah ochrany, ktorú poskytuje kryt, pred prístupom k nebezpečným častiam, proti vnikaniu pevných cudzích predmetov a/alebo proti prenikaniu vody. Tento rozsah ochrany je overený štandardizovanými skúšobnými metódami. |
| --- | --- |

1.3.

Stupeň ochrany

Rozsah ochrany, ktorú poskytuje kryt, pred prístupom k nebezpečným častiam, proti vnikaniu pevných cudzích predmetov a/alebo proti prenikaniu vody. Tento rozsah ochrany je overený štandardizovanými skúšobnými metódami.

| 1.4. | Kód IP
  Kódovací systém pre označenie stupňa ochrany, ktorý poskytuje kryt pred prístupom k nebezpečným častiam, proti vnikaniu pevných cudzích predmetov a proti prenikaniu vody a poskytuje v spojitosti s takouto ochranou doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

1.4.

Kód IP

Kódovací systém pre označenie stupňa ochrany, ktorý poskytuje kryt pred prístupom k nebezpečným častiam, proti vnikaniu pevných cudzích predmetov a proti prenikaniu vody a poskytuje v spojitosti s takouto ochranou doplňujúce informácie.

| 1.5. | Nebezpečná časť
  Časť, ku ktorej je nebezpečné sa priblížiť alebo sa jej dotknúť. |
| --- | --- |

1.5.

Nebezpečná časť

Časť, ku ktorej je nebezpečné sa priblížiť alebo sa jej dotknúť.

| 1.5.1. | Nebezpečná živá časť
  Živá časť, ktorá môže za istých podmienok, vytvorených vonkajšími vplyvmi, spôsobiť úraz elektrickým prúdom [pozri IEC 536, v súčasnosti je to dokument 64 (CO) 196]. |
| --- | --- |

1.5.1.

Nebezpečná živá časť

Živá časť, ktorá môže za istých podmienok, vytvorených vonkajšími vplyvmi, spôsobiť úraz elektrickým prúdom [pozri IEC 536, v súčasnosti je to dokument 64 (CO) 196].

| 1.5.2. | Nebezpečná mechanická časť
  Pohyblivá časť, okrem rovného rotujúceho hriadeľa, kontakt s ktorou môže predstavovať nebezpečenstvo. |
| --- | --- |

1.5.2.

Nebezpečná mechanická časť

Pohyblivá časť, okrem rovného rotujúceho hriadeľa, kontakt s ktorou môže predstavovať nebezpečenstvo.

| 1.6. | Kryt zabezpečuje ochranu pred prístupom k nebezpečným častiam.
  Ochrana osôb pred:






  a) | kontaktom s nebezpečnými živými časťami, ktoré sú pod nízkym napätím; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Kryt zabezpečuje ochranu pred prístupom k nebezpečným častiam.

Ochrana osôb pred:

a)

kontaktom s nebezpečnými živými časťami, ktoré sú pod nízkym napätím;

| b) | kontaktom s nebezpečnými mechanickými časťami; |
| --- | --- |

b)

kontaktom s nebezpečnými mechanickými časťami;

| c) | priblížením sa k nebezpečným živým častiam, ktoré sú pod vysokým napätím a ktoré sa nachádzajú v primeranej vzdialenosti od krytu, vo vnútri krytej sústavy. |
| --- | --- |

c)

priblížením sa k nebezpečným živým častiam, ktoré sú pod vysokým napätím a ktoré sa nachádzajú v primeranej vzdialenosti od krytu, vo vnútri krytej sústavy.

| Poznámka | : | Takúto ochranu je možné zabezpečiť:






  a) | prostredníctvom samotného krytu; |
| --- | --- | --- | --- |

Poznámka

:

Takúto ochranu je možné zabezpečiť:

a)

prostredníctvom samotného krytu;

| b) | prostredníctvom bariér, ktoré sú súčasťou krytu, alebo pomocou dodržiavania patričných vzdialeností vo vnútri krytu. |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom bariér, ktoré sú súčasťou krytu, alebo pomocou dodržiavania patričných vzdialeností vo vnútri krytu.

| 1.7. | Primeraná vzdialenosť z dôvodu ochrany pred prístupom k nebezpečným častiam.
  Vzdialenosť, ktorú je potrebné dodržiavať s cieľom zabrániť kontaktu alebo priblíženiu prístupovej sondy k nebezpečnej časti. |
| --- | --- |

1.7.

Primeraná vzdialenosť z dôvodu ochrany pred prístupom k nebezpečným častiam.

Vzdialenosť, ktorú je potrebné dodržiavať s cieľom zabrániť kontaktu alebo priblíženiu prístupovej sondy k nebezpečnej časti.

| 1.8. | Prístupová sonda
  Skúšobná sonda, ktorá simuluje typickú časť tela osoby alebo nástroj či podobný predmet, ktorý by osoba mohla držať, a ktorá je určená na overenie primeranej vzdialenosť od nebezpečných častí. |
| --- | --- |

1.8.

Prístupová sonda

Skúšobná sonda, ktorá simuluje typickú časť tela osoby alebo nástroj či podobný predmet, ktorý by osoba mohla držať, a ktorá je určená na overenie primeranej vzdialenosť od nebezpečných častí.

| 1.9. | Predmetová sonda
  Skúšobná sonda, ktorá simuluje pevný cudzí predmet s cieľom overiť možnosť vniknutia do krytu. |
| --- | --- |

1.9.

Predmetová sonda

Skúšobná sonda, ktorá simuluje pevný cudzí predmet s cieľom overiť možnosť vniknutia do krytu.

| 1.10. | Otvor
  Medzera alebo štrbina, ktorá sa v kryte nachádza alebo môže byť v kryte vytvorená pomocou skúšobnej sondy po vynaložení určitej sily. |
| --- | --- |

1.10.

Otvor

Medzera alebo štrbina, ktorá sa v kryte nachádza alebo môže byť v kryte vytvorená pomocou skúšobnej sondy po vynaložení určitej sily.

2.   SKÚŠKY NA OCHRANU PRED PRÍSTUPOM K NEBEZPEČNÝM ČASTIAM OZNAČENÉ DOPLNKOVÝM PÍSMENOM

| 2.1. | Prístupové sondy
  Prístupové sondy na overenie ochrany osôb pred prístupom k nebezpečným častiam sú uvedené v tabuľke 1. |
| --- | --- |

2.1.

Prístupové sondy

Prístupové sondy na overenie ochrany osôb pred prístupom k nebezpečným častiam sú uvedené v tabuľke 1.

| 2.2. | Skúšobné podmienky
  Prístupová sonda je do každého otvoru v kryte vtláčaná silou špecifikovanou v tabuľke 1. Ak sa sonde podarí čiastočne alebo úplne vniknúť dovnútra, umiestni sa v každej možnej polohe. Zarážková plôška sondy však pritom v žiadnom prípade nesmie cez daný otvor preniknúť.
  Vnútorné bariéry sa považujú za súčasť krytu, ako je zadefinované v bode 1.1.
  Pri skúškach na nízkonapäťovom zariadení by sa mal zdroj nízkeho napätia (nie menšieho ako 40 V a nie väčšieho ako 50 V) v sérii s vhodným svietidlom zapojiť medzi sondu a nebezpečnú časť, ktorá sa nachádza vnútri krytu. Nebezpečné živé časti, ktoré sú natreté len lakom alebo farbou alebo sú chránené oxidáciou či podobným procesom, sa pokryjú kovovou fóliou elektricky spojenou s tými časťami, ktoré sú pri bežnej prevádzke živé.
  Podobná metóda využívajúca signalizačný obvod by sa mala použiť aj pri skúškach na nebezpečných pohyblivých častiach zariadenia, ktoré je pod vysokým napätím.
  Ak je to možné, interné pohyblivé časti sa môžu prevádzkovať pomaly. |
| --- | --- |

2.2.

Skúšobné podmienky

Prístupová sonda je do každého otvoru v kryte vtláčaná silou špecifikovanou v tabuľke 1. Ak sa sonde podarí čiastočne alebo úplne vniknúť dovnútra, umiestni sa v každej možnej polohe. Zarážková plôška sondy však pritom v žiadnom prípade nesmie cez daný otvor preniknúť.

Vnútorné bariéry sa považujú za súčasť krytu, ako je zadefinované v bode 1.1.

Pri skúškach na nízkonapäťovom zariadení by sa mal zdroj nízkeho napätia (nie menšieho ako 40 V a nie väčšieho ako 50 V) v sérii s vhodným svietidlom zapojiť medzi sondu a nebezpečnú časť, ktorá sa nachádza vnútri krytu. Nebezpečné živé časti, ktoré sú natreté len lakom alebo farbou alebo sú chránené oxidáciou či podobným procesom, sa pokryjú kovovou fóliou elektricky spojenou s tými časťami, ktoré sú pri bežnej prevádzke živé.

Podobná metóda využívajúca signalizačný obvod by sa mala použiť aj pri skúškach na nebezpečných pohyblivých častiach zariadenia, ktoré je pod vysokým napätím.

Ak je to možné, interné pohyblivé časti sa môžu prevádzkovať pomaly.

| 2.3. | Podmienky prípustnosti
  Ochrana je uspokojivá vtedy, keď sa preukáže, že je zachovaná primeraná vzdialenosť medzi prístupovou sondou a nebezpečnými časťami.
  V prípade skúšky označenej doplnkovým písmenom B sa na vnikanie do krytu používa kĺbový skúšobný prst, ktorý môže prenikať až do hĺbky 80 mm, pričom jeho zarážková plôška (Ø 50 mm × 20 mm) cez daný otvor prejsť nesmie. Skúška sa začína vo vystretej pozícii skúšobného prstu, postupne sa oba jeho kĺby ohýbajú, každý až do 90o uhla vzhľadom na os priľahlej úchopnej časti prstu, a prst sa umiestni do každej možnej polohy.
  V prípade skúšok označených doplnkovým písmenom D môže prístupová sonda do krytu preniknúť v celej svojej dĺžke, avšak jej zarážková plôška cez daný otvor prejsť nesmie. Bližšie podrobnosti nájdete v prílohe A.
  Podmienky pre overenie dodržiavania primeranej vzdialenosti sú totožné s podmienkami uvedenými v bode 2.3.1. |
| --- | --- |

2.3.

Podmienky prípustnosti

Ochrana je uspokojivá vtedy, keď sa preukáže, že je zachovaná primeraná vzdialenosť medzi prístupovou sondou a nebezpečnými časťami.

V prípade skúšky označenej doplnkovým písmenom B sa na vnikanie do krytu používa kĺbový skúšobný prst, ktorý môže prenikať až do hĺbky 80 mm, pričom jeho zarážková plôška (Ø 50 mm × 20 mm) cez daný otvor prejsť nesmie. Skúška sa začína vo vystretej pozícii skúšobného prstu, postupne sa oba jeho kĺby ohýbajú, každý až do 90o uhla vzhľadom na os priľahlej úchopnej časti prstu, a prst sa umiestni do každej možnej polohy.

V prípade skúšok označených doplnkovým písmenom D môže prístupová sonda do krytu preniknúť v celej svojej dĺžke, avšak jej zarážková plôška cez daný otvor prejsť nesmie. Bližšie podrobnosti nájdete v prílohe A.

Podmienky pre overenie dodržiavania primeranej vzdialenosti sú totožné s podmienkami uvedenými v bode 2.3.1.

| 2.3.1. | Pre nízkonapäťové zariadenia [s menovitým napätím, ktoré neprekračuje hodnotu 1 000 V AC (pri striedavom prúde) a 1 500 V DC (pri jednosmernom prúde)] platí:
  Prístupová sonda sa nesmie dotknúť nebezpečných živých častí.
  Na overenie primeranej vzdialenosti medzi sondou a nebezpečnými časťami pomocou signalizačného obvodu musí byť splnená podmienka, že svietidlo zaradené do tohto obvodu sa nerozsvieti. |
| --- | --- |

2.3.1.

Pre nízkonapäťové zariadenia [s menovitým napätím, ktoré neprekračuje hodnotu 1 000 V AC (pri striedavom prúde) a 1 500 V DC (pri jednosmernom prúde)] platí:

Prístupová sonda sa nesmie dotknúť nebezpečných živých častí.

Na overenie primeranej vzdialenosti medzi sondou a nebezpečnými časťami pomocou signalizačného obvodu musí byť splnená podmienka, že svietidlo zaradené do tohto obvodu sa nerozsvieti.

Tabuľka 1

Prístupové sondy používané pri skúškach na ochranu osôb pred prístupom k nebezpečným častiam

| Prvá číslica | Doplnkové písmeno | Prístupová sonda | Skúšobná sila |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | B | Kĺbový skúšobný prst
  Pre celkové rozmery pozri obrázok 1 | 10 N ± 10 % |
| 4, 5, 6 | D | Skúšobný drôt s priemerom 1,0 mm a dĺžkou 100 mm | 1 N ± 10 % |

Prvá číslica

Doplnkové písmeno

Prístupová sonda

Skúšobná sila

2

B

Kĺbový skúšobný prst

Pre celkové rozmery pozri obrázok 1

Image

10 N ± 10 %

4, 5, 6

D

Skúšobný drôt s priemerom 1,0 mm a dĺžkou 100 mm

Image

1 N ± 10 %

Obrázok 1

Kĺbový skúšobný prst

Image

Materiál: kov, pokiaľ nie je uvedené inak.

Dĺžkové rozmery sa uvádzajú v milimetroch.

Tolerancie rozmerov sa uvádzajú bez špecifickej tolerancie:

| | pri uhloch 0/– 10o, |
| --- | --- |

pri uhloch 0/– 10o,

| | pri dĺžkových rozmeroch: |
| --- | --- |

pri dĺžkových rozmeroch:

| | do 25mm: 0/-0,05, |
| --- | --- |

do 25mm: 0/-0,05,

| | nad 25 mm: ±0,2. |
| --- | --- |

nad 25 mm: ±0,2.

Oba kĺby musia umožňovať pohyb v spoločnej rovine a v rovnakom smere v uhloch až do 90o s toleranciou od 0 do + 10o.

---

PRÍLOHA 4

MERANIE IZOLAČNÉHO ODPORU POMOCOU TRAKČNÉHO AKUMULÁTORA

1.   POPIS SKÚŠOBNEJ METÓDY

Trakčný akumulátor musí byť plne nabitý.

Voltmeter použitý v tejto skúške musí merať hodnoty DC (jednosmerného prúdu) a jeho vnútorný odpor musí byť väčší ako 10 MΩ.

Meranie sa uskutočňuje v dvoch krokoch.

Prvý krok:

Image

Druhý krok:

Image

Tretí krok:

Image

kde Ro je odpor veľkosti 500 Ω/V

Hodnota izolačného odporu Ri je daná jedným z týchto vzorcov:

Formula alebo Formula

---

PRÍLOHA 5

SYMBOL NA OZNAČENIE NAPÄTIA

(Odkaz na normy ISO 3864 a IEC 417k)

Image

---

PRÍLOHA 6

ZÁKLADNÉ VLASTNOSTI VOZIDLA

1.   VŠEOBECNÝ POPIS VOZIDLA

| 1.1. | Obchodný názov alebo značka vozidla: ... |
| --- | --- |

1.1.

Obchodný názov alebo značka vozidla: ...

| 1.2. | Typ vozidla: ... |
| --- | --- |

1.2.

Typ vozidla: ...

| 1.3. | Názov a adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.3.

Názov a adresa výrobcu: ...

| 1.4. | Názov a adresa prípadného zástupcu výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.4.

Názov a adresa prípadného zástupcu výrobcu: ...

| 1.5. | Stručný popis inštalácie komponentov výkonového obvodu alebo výkresy/obrázky, ktoré ukazujú umiestnenie jednotlivých komponentov výkonového obvodu: ... |
| --- | --- |

1.5.

Stručný popis inštalácie komponentov výkonového obvodu alebo výkresy/obrázky, ktoré ukazujú umiestnenie jednotlivých komponentov výkonového obvodu: ...

| 1.6. | Schematické znázornenie všetkých elektrických funkčných blokov, ktoré sa nachádzajú vo výkonovom obvode: ... |
| --- | --- |

1.6.

Schematické znázornenie všetkých elektrických funkčných blokov, ktoré sa nachádzajú vo výkonovom obvode: ...

| 1.7. | Pracovné napätie: ... V |
| --- | --- |

1.7.

Pracovné napätie: ... V

| 1.8. | Výkres a/alebo fotografia vozidla: |
| --- | --- |

1.8.

Výkres a/alebo fotografia vozidla:

2.   POPIS MOTORA(-OV)

| 2.1. | Značka: ... |
| --- | --- |

2.1.

Značka: ...

| 2.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

2.2.

Typ: ...

| 2.3. | Princíp činnosti: ... |
| --- | --- |

2.3.

Princíp činnosti: ...

| 2.3.1. | Jednosmerný prúd/striedavý prúd/počet fáz (1): |
| --- | --- |

2.3.1.

Jednosmerný prúd/striedavý prúd/počet fáz (1):

| 2.3.2. | Impulz: jednotlivý/prepínaný/sériový/zložený (1) |
| --- | --- |

2.3.2.

Impulz: jednotlivý/prepínaný/sériový/zložený (1)

| 2.3.3. | Synchrónny/asynchrónny (1) |
| --- | --- |

2.3.3.

Synchrónny/asynchrónny (1)

| 2.3.4. | Chladiaci systém: vzduchový/kvapalinový (1) |
| --- | --- |

2.3.4.

Chladiaci systém: vzduchový/kvapalinový (1)

3.   POPIS PREVODU

| 3.1. | Typ prevodovky: manuálna/automatická/žiadna/iná (špecifikovať) (1): ... |
| --- | --- |

3.1.

Typ prevodovky: manuálna/automatická/žiadna/iná (špecifikovať) (1): ...

| 3.2. | Prevodové pomery: ... |
| --- | --- |

3.2.

Prevodové pomery: ...

| 3.3. | Rozmery pneumatík: ... |
| --- | --- |

3.3.

Rozmery pneumatík: ...

4.   TRAKČNÝ AKUMULÁTOR

| 4.1. | Obchodný názov a značka akumulátora: ... |
| --- | --- |

4.1.

Obchodný názov a značka akumulátora: ...

| 4.2. | Uvedenie všetkých používaných druhov elektrochemických párov: ...
  ... |
| --- | --- |

4.2.

Uvedenie všetkých používaných druhov elektrochemických párov: ...

...

| 4.2.1. | Menovité napätie: ... V |
| --- | --- |

4.2.1.

Menovité napätie: ... V

| 4.2.2. | Počet článkov akumulátora |
| --- | --- |

4.2.2.

Počet článkov akumulátora

| 4.2.3. | Počet modulov akumulátora
  Pomer kombinácie plynu (v percentách) |
| --- | --- |

4.2.3.

Počet modulov akumulátora

Pomer kombinácie plynu (v percentách)

| 4.3. | Spôsob(-y) vetrania akumulátorového modulu/sústavy (1): ... |
| --- | --- |

4.3.

Spôsob(-y) vetrania akumulátorového modulu/sústavy (1): ...

| 4.4. | Popis chladiaceho systému (ak sa nachádza): ... |
| --- | --- |

4.4.

Popis chladiaceho systému (ak sa nachádza): ...

| 4.5. | Stručný popis spôsobu údržby (ak sa vykonáva): ... |
| --- | --- |

4.5.

Stručný popis spôsobu údržby (ak sa vykonáva): ...

| 4.6. | Energia dodávaná akumulátorom: ... kWh |
| --- | --- |

4.6.

Energia dodávaná akumulátorom: ... kWh

| 4.7. | Hraničná hodnota vybíjacieho napätia: ... V |
| --- | --- |

4.7.

Hraničná hodnota vybíjacieho napätia: ... V

5.   ELEKTRONICKÉ KONVERTORY ELEKTRICKEJ SÚSTAVY A ELEKTRICKÉ PRÍDAVNÉ VYBAVENIE

| 5.1. | Stručný popis každého elektronického konvertora a prídavného zariadenia: ... |
| --- | --- |

5.1.

Stručný popis každého elektronického konvertora a prídavného zariadenia: ...

| 5.2. | Značka montážnej jednotky elektronického konvertora: ... |
| --- | --- |

5.2.

Značka montážnej jednotky elektronického konvertora: ...

| 5.3. | Typ montážnej jednotky elektronického konvertora: ... |
| --- | --- |

5.3.

Typ montážnej jednotky elektronického konvertora: ...

| 5.4. | Značka každého prídavného zariadenia: ... |
| --- | --- |

5.4.

Značka každého prídavného zariadenia: ...

| 5.5. | Typ každého prídavného zariadenia: ... |
| --- | --- |

5.5.

Typ každého prídavného zariadenia: ...

| 5.6. | Nabíjačka: palubná/externá (1) |
| --- | --- |

5.6.

Nabíjačka: palubná/externá (1)

| 5.6.1. | Značka a typ jednotlivých častí nabíjačky (2) |
| --- | --- |

5.6.1.

Značka a typ jednotlivých častí nabíjačky (2)

| 5.6.2. | Popisný nákres nabíjačky (2)

  Menovitý výstupný výkon (kW) (2)

  Maximálne napätie nabíjania (V) (2) |
| --- | --- |

5.6.2.

Popisný nákres nabíjačky (2)

Menovitý výstupný výkon (kW) (2)

Maximálne napätie nabíjania (V) (2)

| 5.6.5. | Maximálna intenzita nabíjania (A) (2)

  Značka a typ prípadnej riadiacej jednotky (2) |
| --- | --- |

5.6.5.

Maximálna intenzita nabíjania (A) (2)

Značka a typ prípadnej riadiacej jednotky (2)

| 5.6.7. | Schéma činnosti, ovládania a bezpečnosti (2) |
| --- | --- |

5.6.7.

Schéma činnosti, ovládania a bezpečnosti (2)

| 5.6.8. | Popis a vlastnosti cyklov nabíjania (2) |
| --- | --- |

5.6.8.

Popis a vlastnosti cyklov nabíjania (2)

| 5.7. | Špecifikácia hlavnej elektrickej siete: |
| --- | --- |

5.7.

Špecifikácia hlavnej elektrickej siete:

| 5.7.1. | Typ siete: jednofázová/trojfázová (1) |
| --- | --- |

5.7.1.

Typ siete: jednofázová/trojfázová (1)

| 5.7.2. | Napätie: ...V |
| --- | --- |

5.7.2.

Napätie: ...V

6.   POISTKA A/ALEBO PRERUŠOVAČ OBVODU

| 6.1. | Typ: ... |
| --- | --- |

6.1.

Typ: ...

| 6.2. | Schéma funkčného rozsahu: ... |
| --- | --- |

6.2.

Schéma funkčného rozsahu: ...

7.   SÚSTAVA VÝKONOVÝCH ELEKTRICKÝCH VODIČOV

| 7.1. | Typ: ... |
| --- | --- |

7.1.

Typ: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  V prípade vozidiel vybavených palubnou nabíjačkou.

---

PRÍLOHA 7

STANOVENIE EMISIÍ VODÍKA POČAS POSTUPOV NABÍJANIA TRAKČNÉHO AKUMULÁTORA

1.   ÚVOD

Táto príloha opisuje postup na stanovenie emisií vodíka počas postupov nabíjania trakčného akumulátora všetkých akumulátorových elektrických cestných vozidiel podľa bodu 5.3. tohto predpisu.

2.   POPIS SKÚŠKY

Skúška na emisie vodíka (obrázok 7.1) sa vykonáva s cieľom stanovit' emisie vodíka počas postupov nabíjania trakčného akumulátora palubnou nabíjačkou. Skúška sa skladá s týchto krokov:

| a) | príprava vozidla; |
| --- | --- |

a)

príprava vozidla;

| b) | vybitie trakčného akumulátora; |
| --- | --- |

b)

vybitie trakčného akumulátora;

| c) | stanovenie emisií vodíka pri normálnom nabíjaní; |
| --- | --- |

c)

stanovenie emisií vodíka pri normálnom nabíjaní;

| d) | stanovenie emisií vodíka počas nabíjania pri poruche palubnej nabíjačky. |
| --- | --- |

d)

stanovenie emisií vodíka počas nabíjania pri poruche palubnej nabíjačky.

3.   VOZIDLO

| 3.1. | Vozidlo musí byt' v dobrom mechanickom stave a musí mat' najazdených aspoň 300 km počas 7 dní pred skúškou. Vozidlo musí byt' v tom čase vybavené trakčným akumulátorom, ktorý je predmetom skúšky na emisie vodíka. |
| --- | --- |

3.1.

Vozidlo musí byt' v dobrom mechanickom stave a musí mat' najazdených aspoň 300 km počas 7 dní pred skúškou. Vozidlo musí byt' v tom čase vybavené trakčným akumulátorom, ktorý je predmetom skúšky na emisie vodíka.

| 3.2. | Ak sa akumulátor používa pri teplote vyššej než teplota okolia, musí operátor postupovat' podľa postupu daného výrobcom s cieľom zachovat' teplotu trakčného akumulátora v normálom prevádzkovom rozsahu.
  Zástupca výrobcu musí byt' schopný potvrdit', že systém na koncidionovanie teploty trakčného akumulátora nie je poškodený ani nemá poruchu kapacity. |
| --- | --- |

3.2.

Ak sa akumulátor používa pri teplote vyššej než teplota okolia, musí operátor postupovat' podľa postupu daného výrobcom s cieľom zachovat' teplotu trakčného akumulátora v normálom prevádzkovom rozsahu.

Zástupca výrobcu musí byt' schopný potvrdit', že systém na koncidionovanie teploty trakčného akumulátora nie je poškodený ani nemá poruchu kapacity.

Obrázok 7.1

Stanovenie emisií vodíka počas postupov nabíjania trakčného akumulátora

Image

4.   SKÚŠOBNÉ VYBAVENIE NA SKÚŠKU NA EMISIE VODÍKA

4.1.   Vozidlový dynamometer

Vozidlový dynamometer musí spĺňat' požiadavky predpisu č. 83 v znení série zmien 05.

4.2.   Kryt na meranie emisií vodíka

Kryt na meranie emisií vodíka musí tvorit' nepriedušná meracia komora schopná obsiahnut' vozidlo pri skúške. Vozidlo musí byt' prístupné zo všetkých strán a utesnený kryt musí byt' nepriedušný podľa doplnku 1 k tejto prílohe. Vnútorný povrch krytu musí byt' nepremokavý a nesmie reagovat' s vodíkom. Systém na riadenie teploty musí byt' schopný menit' vnútornú teplotu v kryte podľa predpísanej teploty s priemernou odchýlkou ± 2 K počas trvania skúšky.

Na prispôsobenie objemových zmien v dôsledku emisií vodíka v kryte sa môže použit' skúšobné vybavenie s premenlivým objemom alebo iné skúšobné vybavenie. Skúšobné vybavenie s premenlivým objemom sa rozt'ahuje alebo st'ahuje v závislosti od emisií vodíka v kryte. Dva možné spôsoby prispôsobenia sa zmenám vnútorného objemu sú posuvné panely alebo konštrukcia mechov, keď sa v kryte rozt'ahujú a st'ahujú nepriedušné vaky podľa vnútorných zmien tlaku pri výmene vzduchu zvonku krytu. Všetky konštrukcie na prispôsobenie objemu musia zachovávat' integritu krytu, ako je uvedené v doplnku 1 k tejto prílohe.

Všetky metódy prispôsobenia objemu musia zachovávat' rozdiel medzi vnútorným tlakom v kryte a barometrickým tlakom maximálne ± 5 hPa.

Kryt sa musí dat' zablokovat', aby sa mohol nastavit' pevný objem. Kryt s premenlivým objemom musí byt' schopný prispôsobit' sa zmenám zo svojho „menovitého objemu“ (pozri prílohu 7 doplnok 1 bod 2.1.1) s ohľadom na emisie vodíka počas skúšky.

4.3.   Analytické systémy

| 4.3.1. | Analyzátor vodíka |
| --- | --- |

4.3.1.

Analyzátor vodíka

| 4.3.1.1. | Atmosféra v komore sa monitoruje pomocou analyzátora vodíka (elektrochemický detektor) alebo chromatografu so zist'ovaním tepelnej vodivosti. Vzorka plynu sa musí odobrat' zo stredu jednej bočnej steny alebo klenby komory a všetky bočné prúdenia sa musia vrátit' do krytu, najlepšie do bodu bezprostredne za zmiešavací ventilátor. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Atmosféra v komore sa monitoruje pomocou analyzátora vodíka (elektrochemický detektor) alebo chromatografu so zist'ovaním tepelnej vodivosti. Vzorka plynu sa musí odobrat' zo stredu jednej bočnej steny alebo klenby komory a všetky bočné prúdenia sa musia vrátit' do krytu, najlepšie do bodu bezprostredne za zmiešavací ventilátor.

| 4.3.1.2. | Analyzátor vodíka musí mat' dobu odozvy na dosiahnutie 90 % konečného údaja menšiu než 10 sekúnd. Jeho stabilita musí byt' v časovom úseku 15 minút merania pre všetky meracie rozsahy lepšia než 2 % celkového rozsahu stupnice pri nulovej hodnote a pri 80 % ± 20 % celkového rozsahu stupnice. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Analyzátor vodíka musí mat' dobu odozvy na dosiahnutie 90 % konečného údaja menšiu než 10 sekúnd. Jeho stabilita musí byt' v časovom úseku 15 minút merania pre všetky meracie rozsahy lepšia než 2 % celkového rozsahu stupnice pri nulovej hodnote a pri 80 % ± 20 % celkového rozsahu stupnice.

| 4.3.1.3. | Opakovateľnost' snímača vyjadrená ako jedna štandardná odchýlka musí byt' lepšia než 1 % celkového rozsahu stupnice pri nulovej hodnote a pri 80 % ± 20 % celkového rozsahu stupnice. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Opakovateľnost' snímača vyjadrená ako jedna štandardná odchýlka musí byt' lepšia než 1 % celkového rozsahu stupnice pri nulovej hodnote a pri 80 % ± 20 % celkového rozsahu stupnice.

| 4.3.1.4. | Prevádzkové rozsahy analyzátora sa musia vybrat' tak, aby poskytovali najlepšie možné rozlíšenie pri meraní, kalibrácii a postupoch kontrolovania úniku. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Prevádzkové rozsahy analyzátora sa musia vybrat' tak, aby poskytovali najlepšie možné rozlíšenie pri meraní, kalibrácii a postupoch kontrolovania úniku.

| 4.3.2. | Systém na záznam údajov analyzátora vodíka
  Analyzátor vodíka musí byt' vybavený zariadením na zaznamenávanie elektrického výstupného signálu aspoň raz za 1 minútu. Záznamový systém musí mat' prevádzkové vlastnosti minimálne rovnaké ako zaznamenávaný signál a musí poskytovat' trvalý záznam výsledkov. Záznam musí jasne zobrazovat' začiatok a koniec skúšky pri bežnom nabíjaní a pri nabíjaní pri poruche nabíjačky. |
| --- | --- |

4.3.2.

Systém na záznam údajov analyzátora vodíka

Analyzátor vodíka musí byt' vybavený zariadením na zaznamenávanie elektrického výstupného signálu aspoň raz za 1 minútu. Záznamový systém musí mat' prevádzkové vlastnosti minimálne rovnaké ako zaznamenávaný signál a musí poskytovat' trvalý záznam výsledkov. Záznam musí jasne zobrazovat' začiatok a koniec skúšky pri bežnom nabíjaní a pri nabíjaní pri poruche nabíjačky.

4.4.   Zaznamenávanie teploty

| 4.4.1. | Teplota v komore sa zaznamenáva v dvoch bodoch pomocou snímačov teploty, ktoré sú prepojené tak, aby ukazovali priemernú hodnotu. Meracie body sú vzdialené približne 0,1 m v kryte od vertikálnej osi každej bočnej steny vo výške 0,9 ±0,2 m. |
| --- | --- |

4.4.1.

Teplota v komore sa zaznamenáva v dvoch bodoch pomocou snímačov teploty, ktoré sú prepojené tak, aby ukazovali priemernú hodnotu. Meracie body sú vzdialené približne 0,1 m v kryte od vertikálnej osi každej bočnej steny vo výške 0,9 ±0,2 m.

| 4.4.2. | Teploty akumulátorových modulov sa zaznamenávajú pomocou snímačov. |
| --- | --- |

4.4.2.

Teploty akumulátorových modulov sa zaznamenávajú pomocou snímačov.

| 4.4.3. | Teploty sa počas celého merania emisií vodíka musia zaznamenávat' aspoň raz za minútu. |
| --- | --- |

4.4.3.

Teploty sa počas celého merania emisií vodíka musia zaznamenávat' aspoň raz za minútu.

| 4.4.4. | Presnost' systému zaznamenávania teploty sa musí pohybovat' v rozpätí ±1,0 K a teplota musí byt' rozlíšiteľná s presnost'ou do ±0,1 K. |
| --- | --- |

4.4.4.

Presnost' systému zaznamenávania teploty sa musí pohybovat' v rozpätí ±1,0 K a teplota musí byt' rozlíšiteľná s presnost'ou do ±0,1 K.

| 4.4.5. | Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd. |
| --- | --- |

4.4.5.

Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd.

4.5.   Zaznamenávanie tlaku

| 4.5.1. | Rozdiel Δp medzi barometrickým tlakom v skúšobni a vnútorným tlakom v kryte sa musí počas meraní emisií vodíka zaznamenat' aspoň raz za minútu. |
| --- | --- |

4.5.1.

Rozdiel Δp medzi barometrickým tlakom v skúšobni a vnútorným tlakom v kryte sa musí počas meraní emisií vodíka zaznamenat' aspoň raz za minútu.

| 4.5.2. | Presnost' systému na zaznamenávanie tlaku musí byt' v rozmedzí ± 2 hPa a tlak sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,2 hPa. |
| --- | --- |

4.5.2.

Presnost' systému na zaznamenávanie tlaku musí byt' v rozmedzí ± 2 hPa a tlak sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,2 hPa.

| 4.5.3. | Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd. |
| --- | --- |

4.5.3.

Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd.

4.6.   Zaznamenávanie napätia a intenzity prúdu

| 4.6.1. | Napätie palubnej nabíjačky a intenzita prúdu (akumulátora) sa musia počas meraní emisií vodíka zaznamenat' aspoň raz za minútu. |
| --- | --- |

4.6.1.

Napätie palubnej nabíjačky a intenzita prúdu (akumulátora) sa musia počas meraní emisií vodíka zaznamenat' aspoň raz za minútu.

| 4.6.2. | Presnost' systému na zaznamenávanie napätia musí byt' v rozmedzí ± 1 V a napätie sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,1 V. |
| --- | --- |

4.6.2.

Presnost' systému na zaznamenávanie napätia musí byt' v rozmedzí ± 1 V a napätie sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,1 V.

| 4.6.3. | Presnost' systému na zaznamenávanie intenzity prúdu musí byt' v rozmedzí ±0,5 A a intenzita prúdu sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,05 A. |
| --- | --- |

4.6.3.

Presnost' systému na zaznamenávanie intenzity prúdu musí byt' v rozmedzí ±0,5 A a intenzita prúdu sa musí dat' rozlíšit' s presnost'ou ±0,05 A.

| 4.6.4. | Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd. |
| --- | --- |

4.6.4.

Systém na záznam alebo spracovanie údajov musí mat' časové rozlíšenie s presnost'ou do ± 15 sekúnd.

4.7.   Ventilátory

Aby sa vzduch mohol dôkladne premiešat' musí byt' komora vybavená jedným alebo viacerými ventilátormi alebo dúchadlami s možným prietokom 0,1 až 0,5 m3 za sekundu. Počas merania v komore sa musí dat' dosiahnut' homogénna teplota a koncentrácia vodíka. Vozidlo v kryte nesmie byt' vystavené priamemu prúdeniu vzduchu z ventilátorov alebo dúchadiel.

4.8.   Plyny

| 4.8.1. | Na kalibráciu a činnost' musia byt' k dispozícii tieto čisté plyny:
  čistý syntetický vzduch (čistota < 1 ppm ekvivalentu C1; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); obsah kyslíka medzi 18 % a 21 % objemu,
  vodík (H2), minimálna čistota 99,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1.

Na kalibráciu a činnost' musia byt' k dispozícii tieto čisté plyny:

čistý syntetický vzduch (čistota < 1 ppm ekvivalentu C1; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); obsah kyslíka medzi 18 % a 21 % objemu,

vodík (H2), minimálna čistota 99,5 %.

| 4.8.2. | Kalibračné a ciachovacie plyny musia obsahovat' zmes vodíka (H2) a čistého syntetického vzduchu. Skutočné koncentrácie kalibračného plynu musia byt' v rozmedzí ± 2 % menovitých hodnôt. Pri použití zariadenia na riedenie plynov sa získané zriedené plyny musia určit' s presnost'ou ± 2 % menovitej hodnoty. Koncentrácie uvedené v doplnku 1 sa môžu získat' tiež pomocou zariadenia na riedenie plynov používajúceho ako riediaci plyn syntetický vzduch. |
| --- | --- |

4.8.2.

Kalibračné a ciachovacie plyny musia obsahovat' zmes vodíka (H2) a čistého syntetického vzduchu. Skutočné koncentrácie kalibračného plynu musia byt' v rozmedzí ± 2 % menovitých hodnôt. Pri použití zariadenia na riedenie plynov sa získané zriedené plyny musia určit' s presnost'ou ± 2 % menovitej hodnoty. Koncentrácie uvedené v doplnku 1 sa môžu získat' tiež pomocou zariadenia na riedenie plynov používajúceho ako riediaci plyn syntetický vzduch.

5.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

Skúška pozostáva z týchto piatich krokov:

| i) | príprava vozidla; |
| --- | --- |

i)

príprava vozidla;

| ii) | vybitie trakčného akumulátora; |
| --- | --- |

ii)

vybitie trakčného akumulátora;

| iii) | stanovenie emisií vodíka pri normálnom nabíjaní; |
| --- | --- |

iii)

stanovenie emisií vodíka pri normálnom nabíjaní;

| iv) | vybitie trakčného akumulátora; |
| --- | --- |

iv)

vybitie trakčného akumulátora;

| v) | stanovenie emisií vodíka počas nabíjania pri poruche palubnej nabíjačky. |
| --- | --- |

v)

stanovenie emisií vodíka počas nabíjania pri poruche palubnej nabíjačky.

Ak je nutné presúvat' vozidlo medzi dvoma krokmi, musí sa odtlačit' v oblasti nasledujúcej skúšky.

5.1.   Príprava vozidla

Musí sa skontrolovat' starnutie trakčného akumulátora preukazujúce, že vozidlo má absolvovaných aspoň 300 km v čase 7 dní pred skúškou. Počas tohto obdobia musí byt' vozidlo vybavené trakčným akumulátorom predloženým na skúšku na emisie vodíka. Ak sa uvedená požiadavka nedá preukázat', uplatní sa tento postup.

| 5.1.1. | Vybíjanie a počiatočné nabitie akumulátora
  Postup začína vybitím trakčného akumulátora vozidla jazdou na skúšobnej dráhe alebo vozidlovom dynamometri pri konštantnej rýchlosti 70 ± 5 % maximálnej rýchlosti vozidla počas 30 minút.
  Vybíjanie je zastavené:






  a) | ak vozidlo nie je schopné íst' rýchlost'ou zodpovedajúcou 65 % maximálnej rýchlosti dosiahnutej počas 30 minút alebo |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Vybíjanie a počiatočné nabitie akumulátora

Postup začína vybitím trakčného akumulátora vozidla jazdou na skúšobnej dráhe alebo vozidlovom dynamometri pri konštantnej rýchlosti 70 ± 5 % maximálnej rýchlosti vozidla počas 30 minút.

Vybíjanie je zastavené:

a)

ak vozidlo nie je schopné íst' rýchlost'ou zodpovedajúcou 65 % maximálnej rýchlosti dosiahnutej počas 30 minút alebo

| b) | ak štandardné palubné prístroje signalizujú vodičovi, že má vozidlo zastavit', alebo |
| --- | --- |

b)

ak štandardné palubné prístroje signalizujú vodičovi, že má vozidlo zastavit', alebo

| c) | po odjazdení vzdialenosti 100 km. |
| --- | --- |

c)

po odjazdení vzdialenosti 100 km.

| 5.1.2. | Počiatočné nabitie akumulátora
  Nabíjanie sa vykonáva:






  a) | palubnou nabíjačkou; |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

Počiatočné nabitie akumulátora

Nabíjanie sa vykonáva:

a)

palubnou nabíjačkou;

| b) | pri teplote okolia medzi 293 K a 303 K. |
| --- | --- |

b)

pri teplote okolia medzi 293 K a 303 K.

Pri tomto postupe nie sú povolené žiadne externé nabíjačky.

Kritérium pre ukončenie nabíjania trakčného akumulátora je automatické vypnutie palubnej nabíjačky.

Tento postup zahŕňa všetky typy špeciálnych nabíjaní, ktoré sa môžu spustit' automaticky alebo manuálne, ako napríklad nabíjania pri kompenzácii alebo nabíjania pri údržbe.

| 5.1.3. | Postup  v bodoch 5.1.1 až 5.1.2 sa musí zopakovat' dvakrát. |
| --- | --- |

5.1.3.

Postup  v bodoch 5.1.1 až 5.1.2 sa musí zopakovat' dvakrát.

5.2.   Vybitie akumulátora

Trakčný akumulátor sa vybíja pri jazde na skúšobnej dráhe alebo vozidlovom dynamometri pri konštantnej rýchlosti 70 ± 5 % maximálnej rýchlosti vozidla počas 30 minút.

Vybite sa skončí:

| a) | ak štandardné palubné prístroje signalizujú vodičovi, že má vozidlo zastavit', alebo |
| --- | --- |

a)

ak štandardné palubné prístroje signalizujú vodičovi, že má vozidlo zastavit', alebo

| b) | ak je maximálna rýchlost' vozidla menšia než 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

ak je maximálna rýchlost' vozidla menšia než 20 km/h.

5.3.   Kondicionovanie

Do 15 minút po skončení vybíjania opísaného v bode 5.2 sa vozidlo kondicionuje v na to určenom priestore. Medzi koncom vybíjania trakčného akumulátora a začiatkom skúšky na emisie vodíka pri normálnom nabíjaní tu musí byt' vozidlo zaparkované minimálne 12 a maximálne 36 hodín. Počas tohto obdobia sa musí vozidlo kondicionovat' pri teplote 293 K ± 2 K.

5.4.   Skúška na emisie vodíka pri normálnom nabíjaní

| 5.4.1. | Pred ukončením kondicionovania sa musí meracia komora vyvetrat' na niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka. V tom čase sa musia tiež zapnút' zmiešavací ventilátor, resp. ventilátory, v kryte. |
| --- | --- |

5.4.1.

Pred ukončením kondicionovania sa musí meracia komora vyvetrat' na niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka. V tom čase sa musia tiež zapnút' zmiešavací ventilátor, resp. ventilátory, v kryte.

| 5.4.2. | Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred skúškou. |
| --- | --- |

5.4.2.

Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred skúškou.

| 5.4.3. | Na konci kondicionovania sa skúšobné vozidlo s vypnutým motorom, otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami premiestni do meracej komory. |
| --- | --- |

5.4.3.

Na konci kondicionovania sa skúšobné vozidlo s vypnutým motorom, otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami premiestni do meracej komory.

| 5.4.4. | Vozidlo sa napojí na hlavný zdroj elektriny. Akumulátor sa nabíja podľa postupu pre normálne nabíjanie uvedeného v bode 5.4.7. |
| --- | --- |

5.4.4.

Vozidlo sa napojí na hlavný zdroj elektriny. Akumulátor sa nabíja podľa postupu pre normálne nabíjanie uvedeného v bode 5.4.7.

| 5.4.5. | Dvere krytu za zavrú a nepriedušne utesnia do dvoch minút od elektrického zapojenia postupu pre normálne nabíjanie. |
| --- | --- |

5.4.5.

Dvere krytu za zavrú a nepriedušne utesnia do dvoch minút od elektrického zapojenia postupu pre normálne nabíjanie.

| 5.4.6. | Na účely skúšky na emisie vodíka sa za začiatok normálneho nabíjania považuje okamih, keď je komora utesnená. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi pre skúšku pri normálnom nabíjaní.
  Tieto hodnoty sa použijú pre výpočet emisií vodíka (bod 6). Okolitá teplota krytu T nesmie byt' menšia než 291 K a väčšia než 295 K počas normálneho nabíjania. |
| --- | --- |

5.4.6.

Na účely skúšky na emisie vodíka sa za začiatok normálneho nabíjania považuje okamih, keď je komora utesnená. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi pre skúšku pri normálnom nabíjaní.

Tieto hodnoty sa použijú pre výpočet emisií vodíka (bod 6). Okolitá teplota krytu T nesmie byt' menšia než 291 K a väčšia než 295 K počas normálneho nabíjania.

| 5.4.7. | Postup normálneho nabíjania
  Normálne nabíjanie sa vykonáva prostredníctvom palubnej nabíjačky a pozostáva z týchto krokov:






  a) | nabíjanie pri konštantnom výkone počas časového úseku t1; |
| --- | --- | --- |

5.4.7.

Postup normálneho nabíjania

Normálne nabíjanie sa vykonáva prostredníctvom palubnej nabíjačky a pozostáva z týchto krokov:

a)

nabíjanie pri konštantnom výkone počas časového úseku t1;

| b) | pret'aženie pri konštantnom výkone počas časového úseku t2. Intenzitu pret'aženia udáva výrobca a zodpovedá intenzite použitej pri nabíjaní pri kompenzácii. |
| --- | --- |

b)

pret'aženie pri konštantnom výkone počas časového úseku t2. Intenzitu pret'aženia udáva výrobca a zodpovedá intenzite použitej pri nabíjaní pri kompenzácii.

Kritérium pre ukončenie nabíjania trakčného akumulátora je automatické ukončenie nabíjania palubnou nabíjačkou v čase nabíjania t1 + t2. Tento čas nabíjania sa obmedzí na t1 + 5 h aj v prípade jasného signálu zo štandardných prístrojov vodičovi, že akumulátor ešte nie je úplne nabitý.

| 5.4.8. | Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred koncom skúšky. |
| --- | --- |

5.4.8.

Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred koncom skúšky.

| 5.4.9. | Odoberanie vzoriek sa skončí v čase t1 + t2 alebo t1 + 5 h po začiatku počiatočného odoberania vzoriek, ako je špecifikované v bode 5.4.6. Jednotlivé uplynuté časy sa zaznamenávajú. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre skúšku pri normálnom nabíjaní, ktoré sa použijú na výpočet podľa bodu 6. |
| --- | --- |

5.4.9.

Odoberanie vzoriek sa skončí v čase t1 + t2 alebo t1 + 5 h po začiatku počiatočného odoberania vzoriek, ako je špecifikované v bode 5.4.6. Jednotlivé uplynuté časy sa zaznamenávajú. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre skúšku pri normálnom nabíjaní, ktoré sa použijú na výpočet podľa bodu 6.

5.5.   Skúška na emisie vodíka pri poruche palubnej nabíjačky

| 5.5.1. | Najneskôr do 7 dní po ukončení predchádzajúcej skúšky, začne postup vybitím trakčného akumulátora vozidla podľa bodu 5.2. |
| --- | --- |

5.5.1.

Najneskôr do 7 dní po ukončení predchádzajúcej skúšky, začne postup vybitím trakčného akumulátora vozidla podľa bodu 5.2.

| 5.5.2. | Zopakujú sa kroky postupu podľa bodu 5.3. |
| --- | --- |

5.5.2.

Zopakujú sa kroky postupu podľa bodu 5.3.

| 5.5.3. | Pred ukončením kondicionovania sa musí meracia komora vyvetrat' na niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka. V tom čase sa musia tiež zapnút' zmiešavací ventilátor, resp. ventilátory, v kryte. |
| --- | --- |

5.5.3.

Pred ukončením kondicionovania sa musí meracia komora vyvetrat' na niekoľko minút, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka. V tom čase sa musia tiež zapnút' zmiešavací ventilátor, resp. ventilátory, v kryte.

| 5.5.4. | Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred skúškou. |
| --- | --- |

5.5.4.

Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred skúškou.

| 5.5.5. | Na konci kondicionovania sa skúšobné vozidlo s vypnutým motorom, otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami premiestni do meracej komory. |
| --- | --- |

5.5.5.

Na konci kondicionovania sa skúšobné vozidlo s vypnutým motorom, otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami premiestni do meracej komory.

| 5.5.6. | Vozidlo sa napojí na hlavný zdroj elektriny. Akumulátor sa nabíja podľa postupu pre nabíjanie pri poruche uvedenom v bode 5.5.9. |
| --- | --- |

5.5.6.

Vozidlo sa napojí na hlavný zdroj elektriny. Akumulátor sa nabíja podľa postupu pre nabíjanie pri poruche uvedenom v bode 5.5.9.

| 5.5.7. | Dvere krytu sa zavrú a nepriedušne utesnia do dvoch minút od elektrického zapojenia postupu pre nabíjanie pri poruche. |
| --- | --- |

5.5.7.

Dvere krytu sa zavrú a nepriedušne utesnia do dvoch minút od elektrického zapojenia postupu pre nabíjanie pri poruche.

| 5.5.8. | Na účely skúšky na emisie vodíka sa za začiatok nabíjania pri poruche považuje okamih, keď je komora utesnená. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi pre skúšku pri nabíjaní pri poruche.
  Tieto hodnoty sa použijú pre výpočet emisií vodíka (bod 6). Okolitá teplota krytu T nesmie byt' menšia než 291 K a väčšia než 295 K počas nabíjania pri poruche. |
| --- | --- |

5.5.8.

Na účely skúšky na emisie vodíka sa za začiatok nabíjania pri poruche považuje okamih, keď je komora utesnená. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi pre skúšku pri nabíjaní pri poruche.

Tieto hodnoty sa použijú pre výpočet emisií vodíka (bod 6). Okolitá teplota krytu T nesmie byt' menšia než 291 K a väčšia než 295 K počas nabíjania pri poruche.

| 5.5.9. | Postup nabíjania pri poruche
  Nabíjanie pri poruche sa vykonáva prostredníctvom palubnej nabíjačky a pozostáva z týchto krokov:






  a) | nabíjanie pri konštantnom výkone počas časového úseku t'1; |
| --- | --- | --- |

5.5.9.

Postup nabíjania pri poruche

Nabíjanie pri poruche sa vykonáva prostredníctvom palubnej nabíjačky a pozostáva z týchto krokov:

a)

nabíjanie pri konštantnom výkone počas časového úseku t'1;

| b) | nabíjanie pri maximálnom prúde počas 30 minút. Počas tejto fázy je palubná nabíjačka zablokovaná pri maximálnom prúde. |
| --- | --- |

b)

nabíjanie pri maximálnom prúde počas 30 minút. Počas tejto fázy je palubná nabíjačka zablokovaná pri maximálnom prúde.

| 5.5.10. | Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred koncom skúšky. |
| --- | --- |

5.5.10.

Analyzátor vodíka sa musí vynulovat' a nastavit' bezprostredne pred koncom skúšky.

| 5.5.11. | Odoberanie vzoriek sa skončí v čase t'1 + 30 minút po začiatku počiatočného odoberania vzoriek, ako je špecifikované v bode 5.8.8. Jednotlivé uplynuté časy sa zaznamenávajú. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre skúšku nabíjania pri poruche, ktoré sa použijú pre výpočet podľa bodu 6. |
| --- | --- |

5.5.11.

Odoberanie vzoriek sa skončí v čase t'1 + 30 minút po začiatku počiatočného odoberania vzoriek, ako je špecifikované v bode 5.8.8. Jednotlivé uplynuté časy sa zaznamenávajú. Meria sa koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak ako koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre skúšku nabíjania pri poruche, ktoré sa použijú pre výpočet podľa bodu 6.

6.   VÝPOČET

Skúšky na emisie vodíka opísané v bode 5 umožňujú výpočet emisií vodíka z fáz normálneho nabíjania a nabíjania pri poruche. Emisie vodíka z každej z týchto fáz sa vypočítajú pomocou počiatočných a koncových koncentrácií vodíka, teplôt a tlakov v kryte, spolu s čistým objemom krytu.

Použije sa vzorec:

Formula

kde:

| MH2 | = | hmotnost' vodíka, v gramoch, |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | nameraná koncentrácia vodíka v kryte, v ppm na celkový objem, |
| V | = | čistý objem krytu v metroch kubických upravený na objem vozidla s otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami. Ak nie je určený objem vozidla odčíta sa objem 1,42 m3, |
| Vout | = | kompenzačný objem v m3 pri skúšobnej teplote a tlaku, |
| T | = | tlak v okolí komory, v K, |
| P | = | absolútny tlak v kryte, v kPa, |
| k | = | 2,42, |

MH2

=

hmotnost' vodíka, v gramoch,

CH2

=

nameraná koncentrácia vodíka v kryte, v ppm na celkový objem,

V

=

čistý objem krytu v metroch kubických upravený na objem vozidla s otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami. Ak nie je určený objem vozidla odčíta sa objem 1,42 m3,

Vout

=

kompenzačný objem v m3 pri skúšobnej teplote a tlaku,

T

=

tlak v okolí komory, v K,

P

=

absolútny tlak v kryte, v kPa,

k

=

2,42,

| kde | : | i predstavuje počiatočnú hodnotu,
  f predstavuje koncovú hodnotu, |
| --- | --- | --- |

kde

:

i predstavuje počiatočnú hodnotu,

f predstavuje koncovú hodnotu,

6.2.   Výsledky skúšky

Hmotnosti emisií vodíka pre vozidlo sú:

| MN | = | hmotnost' emisií vodíka pri skúške pri normálom nabíjaní, v gramoch. |
| --- | --- | --- |
| MD | = | hmotnost' emisií vodíka pri skúške pri poruche nabíjania, v gramoch. |

MN

=

hmotnost' emisií vodíka pri skúške pri normálom nabíjaní, v gramoch.

MD

=

hmotnost' emisií vodíka pri skúške pri poruche nabíjania, v gramoch.

Doplnok 1

KALIBRÁCIA ZARIADENÍ PRE SKÚŠKY EMISIÍ VODÍKA

1.   FREKVENCIA A METÓDY KALIBRÁCIE

Všetky zariadenia sa musia kalibrovať pred použitím a potom tak často, ako je potrebné, a vždy v mesiaci pred schvaľovacími skúškami. Metódy kalibrácie, ktoré sa majú použiť sú opísané v tomto doplnku.

2.   KALIBRÁCIA KRYTU

| 2.1. | Počiatočné stanovenie vnútorného objemu krytu |
| --- | --- |

2.1.

Počiatočné stanovenie vnútorného objemu krytu

| 2.1.1. | Pred prvým použitím sa vnútorný objem krytu stanoví takto: Dôkladne sa zmerajú vnútorné rozmery komory so zreteľom na všetky nepravidelnosti, ako napríklad výstužné podpery. Z týchto meraní sa stanoví vnútorný objem komory.
  Kryt musí byť v čase, keď je vonkajšia teplota 293 K, zablokovaný na pevnom objeme. Hodnota tohto menovitého objemu sa musí dať zopakovať s presnosťou ±0,5 % pôvodnej hodnoty. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pred prvým použitím sa vnútorný objem krytu stanoví takto: Dôkladne sa zmerajú vnútorné rozmery komory so zreteľom na všetky nepravidelnosti, ako napríklad výstužné podpery. Z týchto meraní sa stanoví vnútorný objem komory.

Kryt musí byť v čase, keď je vonkajšia teplota 293 K, zablokovaný na pevnom objeme. Hodnota tohto menovitého objemu sa musí dať zopakovať s presnosťou ±0,5 % pôvodnej hodnoty.

| 2.1.2. | Čistý vnútorný objem sa stanoví odčítaním 1,42 m3 od vnútorného objemu komory. Prípadne sa môže namiesto hodnoty 1,42 m3 použiť objem skúšobného vozidla s otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami. |
| --- | --- |

2.1.2.

Čistý vnútorný objem sa stanoví odčítaním 1,42 m3 od vnútorného objemu komory. Prípadne sa môže namiesto hodnoty 1,42 m3 použiť objem skúšobného vozidla s otvoreným vekom batožinového priestoru a oknami.

| 2.1.3. | Komora sa musí skontrolovať podľa bodu 2.3. Ak sa hmotnosť vodíka líši od zavedenej hmotnosti o viac než ± 2 %, vyžaduje sa korekcia. |
| --- | --- |

2.1.3.

Komora sa musí skontrolovať podľa bodu 2.3. Ak sa hmotnosť vodíka líši od zavedenej hmotnosti o viac než ± 2 %, vyžaduje sa korekcia.

| 2.2. | Stanovenie emisií pozadia v komore
  Táto operácia stanoví, či komora neobsahuje materiály, ktoré emitujú významné množstvá vodíka. Kontrola sa musí vykonať pri uvedení krytu do činnosti, pri každej činnosti v kryte, ktorá môže ovplyvniť emisie pozadia a musí sa vykonať aspoň raz za rok. |
| --- | --- |

2.2.

Stanovenie emisií pozadia v komore

Táto operácia stanoví, či komora neobsahuje materiály, ktoré emitujú významné množstvá vodíka. Kontrola sa musí vykonať pri uvedení krytu do činnosti, pri každej činnosti v kryte, ktorá môže ovplyvniť emisie pozadia a musí sa vykonať aspoň raz za rok.

| 2.2.1. | Kryt s premenlivým objemom sa môže použiť v pevnom alebo premenlivom objeme podľa bodu 2.1.1. Teplota okolia musí byť počas časového úseku 4 hodín udržovaná na 293 K ± 2 K. |
| --- | --- |

2.2.1.

Kryt s premenlivým objemom sa môže použiť v pevnom alebo premenlivom objeme podľa bodu 2.1.1. Teplota okolia musí byť počas časového úseku 4 hodín udržovaná na 293 K ± 2 K.

| 2.2.2. | Kryt sa môže utesniť a ventilátory sa môžu uviesť do činnosť najviac na 12 hodín pred začiatkom 4-hodinového odoberania vzoriek emisií pozadia. |
| --- | --- |

2.2.2.

Kryt sa môže utesniť a ventilátory sa môžu uviesť do činnosť najviac na 12 hodín pred začiatkom 4-hodinového odoberania vzoriek emisií pozadia.

| 2.2.3. | Analyzátor sa musí (v prípade potreby) kalibrovať, potom vynulovať a nastaviť. |
| --- | --- |

2.2.3.

Analyzátor sa musí (v prípade potreby) kalibrovať, potom vynulovať a nastaviť.

| 2.2.4. | Kryt sa musí prevetrať, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka, a ak nie je v činnosti zmiešavací ventilátor, musí sa zapnúť. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kryt sa musí prevetrať, kým sa nedosiahne stabilné prostredie vodíka, a ak nie je v činnosti zmiešavací ventilátor, musí sa zapnúť.

| 2.2.5. | Komora sa potom utesní a zmeria sa koncentrácia vodíka pozadia, teplota a barometrický tlak. Toto sú počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi použité pre výpočet emisií pozadia v kryte. |
| --- | --- |

2.2.5.

Komora sa potom utesní a zmeria sa koncentrácia vodíka pozadia, teplota a barometrický tlak. Toto sú počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi použité pre výpočet emisií pozadia v kryte.

| 2.2.6. | Kryt sa 4 hodiny nechá v pokoji so zapnutým zmiešavacím ventilátorom. |
| --- | --- |

2.2.6.

Kryt sa 4 hodiny nechá v pokoji so zapnutým zmiešavacím ventilátorom.

| 2.2.7. | Po uplynutí tohto času sa použije ten istý analyzátor na meranie koncentrácie vodíka v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf. |
| --- | --- |

2.2.7.

Po uplynutí tohto času sa použije ten istý analyzátor na meranie koncentrácie vodíka v komore. Odmeria sa aj teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf.

| 2.2.8. | Zmena hmotnosti vodíka v kryte sa musí prepočítať na čas skúšky podľa bodu 2.4 a nesmie prekročiť 0,5 g. |
| --- | --- |

2.2.8.

Zmena hmotnosti vodíka v kryte sa musí prepočítať na čas skúšky podľa bodu 2.4 a nesmie prekročiť 0,5 g.

| 2.3. | Kalibrácia a skúška zostatku vodíka v komore
  Kalibrácia a skúška zostatku vodíka v komore overuje vypočítaný objem (podľa bodu 2.1) a slúži tiež na meranie prípadných únikov. Miera úniku z krytu sa musí stanoviť pri uvedení krytu do činnosti, po všetkých operáciách v kryte, ktoré môžu ovplyvniť integritu krytu a aspoň raz mesačne. Ak sa úspešne ukončilo šesť po sebe nasledujúcich mesačných kontrol komory týkajúcich sa zostatku vodíka bez nutnosti korekcie, netesnosť komory sa môže merať štvrťročne, až kým nie je potrebná korekcia. |
| --- | --- |

2.3.

Kalibrácia a skúška zostatku vodíka v komore

Kalibrácia a skúška zostatku vodíka v komore overuje vypočítaný objem (podľa bodu 2.1) a slúži tiež na meranie prípadných únikov. Miera úniku z krytu sa musí stanoviť pri uvedení krytu do činnosti, po všetkých operáciách v kryte, ktoré môžu ovplyvniť integritu krytu a aspoň raz mesačne. Ak sa úspešne ukončilo šesť po sebe nasledujúcich mesačných kontrol komory týkajúcich sa zostatku vodíka bez nutnosti korekcie, netesnosť komory sa môže merať štvrťročne, až kým nie je potrebná korekcia.

| 2.3.1. | Kryt sa musí vyvetrať, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia vodíka. V prípade, že zmiešavací ventilátor nie je zapnutý, zapne sa. Analyzátor sa vynuluje; ak sa to vyžaduje, kalibruje sa a nastaví sa. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kryt sa musí vyvetrať, kým sa nedosiahne stabilná koncentrácia vodíka. V prípade, že zmiešavací ventilátor nie je zapnutý, zapne sa. Analyzátor sa vynuluje; ak sa to vyžaduje, kalibruje sa a nastaví sa.

| 2.3.2. | Kryt sa zablokuje v polohe pre menovitý objem. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kryt sa zablokuje v polohe pre menovitý objem.

| 2.3.3. | Zapne sa systém na reguláciu vonkajšej teploty (ak už nie je zapnutý) a nastaví sa na počiatočnú teplotu 293 K. |
| --- | --- |

2.3.3.

Zapne sa systém na reguláciu vonkajšej teploty (ak už nie je zapnutý) a nastaví sa na počiatočnú teplotu 293 K.

| 2.3.4. | Keď sa teplota v kryte stabilizuje na hodnotu 293 K ± 2 K, kryt sa utesní a zmeria sa koncentrácia pozadia v kryte, teplota a barometrický tlak. Toto sú počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi použité pre kalibráciu krytu. |
| --- | --- |

2.3.4.

Keď sa teplota v kryte stabilizuje na hodnotu 293 K ± 2 K, kryt sa utesní a zmeria sa koncentrácia pozadia v kryte, teplota a barometrický tlak. Toto sú počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi použité pre kalibráciu krytu.

| 2.3.5. | Kryt sa potom musí odblokovať z menovitého objemu. |
| --- | --- |

2.3.5.

Kryt sa potom musí odblokovať z menovitého objemu.

| 2.3.6. | Do krytu sa zavedie približne 100 g vodíka. Táto hmotnosť vodíka sa musí zmerať s presnosťou ± 2 % nameranej hodnoty. |
| --- | --- |

2.3.6.

Do krytu sa zavedie približne 100 g vodíka. Táto hmotnosť vodíka sa musí zmerať s presnosťou ± 2 % nameranej hodnoty.

| 2.3.7. | Obsah komory sa musí nechať premiešať 5 minút a potom sa zmeria koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf na kalibráciu krytu a zároveň počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi na kontrolu zostatku vodíka. |
| --- | --- |

2.3.7.

Obsah komory sa musí nechať premiešať 5 minút a potom sa zmeria koncentrácia vodíka, teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf na kalibráciu krytu a zároveň počiatočné hodnoty CH2i, Ti a Pi na kontrolu zostatku vodíka.

| 2.3.8. | Na základe meraní podľa bodov 2.3.4 a 2.3.7 a podľa vzorca v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť vodíka v kryte. Táto musí byť v rozmedzí ± 2 % hmotnosti vodíka nameranej podľa bodu 2.3.6. |
| --- | --- |

2.3.8.

Na základe meraní podľa bodov 2.3.4 a 2.3.7 a podľa vzorca v bode 2.4 sa vypočíta hmotnosť vodíka v kryte. Táto musí byť v rozmedzí ± 2 % hmotnosti vodíka nameranej podľa bodu 2.3.6.

| 2.3.9. | Obsah komory sa musí nechať premiešať po dobu minimálne 10 hodín. Po uplynutí tejto doby sa zmeria a zaznamená konečná koncentrácia, teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre kontrolu zostatku vodíka. |
| --- | --- |

2.3.9.

Obsah komory sa musí nechať premiešať po dobu minimálne 10 hodín. Po uplynutí tejto doby sa zmeria a zaznamená konečná koncentrácia, teplota a barometrický tlak. Toto sú koncové hodnoty CH2f, Tf a Pf pre kontrolu zostatku vodíka.

| 2.3.10. | Potom sa podľa vzorca v bode 2.4 vypočíta hmotnosť vodíka z meraní uvedených v bodoch 2.3.7 a 2.3.9. Táto hmotnosť sa nesmie líšiť o viac než 5 % od hmotnosti vodíka danej v bode 2.3.8. |
| --- | --- |

2.3.10.

Potom sa podľa vzorca v bode 2.4 vypočíta hmotnosť vodíka z meraní uvedených v bodoch 2.3.7 a 2.3.9. Táto hmotnosť sa nesmie líšiť o viac než 5 % od hmotnosti vodíka danej v bode 2.3.8.

| 2.4. | Výpočet
  Výpočet čistej zmeny hmotnosti vodíka v kryte sa použije na určenie pozadia uhľovodíka v komore a miery úniku. Na výpočet zmeny hmotnosti sa použijú koncové hodnoty koncentrácie vodíka, teploty a barometrického tlaku podľa tohto vzorca.



  kde:







  MH2 | = | hmotnosť vodíka, v gramoch, |
| --- | --- | --- | --- |
| CH2 | = | nameraná koncentrácia vodíka v kryte, v ppm na celkový objem, |
| V | = | čistý objem krytu v metroch kubických meraný podľa bodu 2.1.1, |
| Vout | = | kompenzačný objem v m3 pri skúšobnej teplote a tlaku, |
| T | = | tlak v okolí komory, v K, |
| P | = | absolútny tlak v kryte, v kPa, |
| k | = | 2,42, |

2.4.

Výpočet

Výpočet čistej zmeny hmotnosti vodíka v kryte sa použije na určenie pozadia uhľovodíka v komore a miery úniku. Na výpočet zmeny hmotnosti sa použijú koncové hodnoty koncentrácie vodíka, teploty a barometrického tlaku podľa tohto vzorca.

Formula

kde:

MH2

=

hmotnosť vodíka, v gramoch,

CH2

=

nameraná koncentrácia vodíka v kryte, v ppm na celkový objem,

V

=

čistý objem krytu v metroch kubických meraný podľa bodu 2.1.1,

Vout

=

kompenzačný objem v m3 pri skúšobnej teplote a tlaku,

T

=

tlak v okolí komory, v K,

P

=

absolútny tlak v kryte, v kPa,

k

=

2,42,

| kde | : | i predstavuje počiatočnú hodnotu,
  f predstavuje koncovú hodnotu. |
| --- | --- | --- |

kde

:

i predstavuje počiatočnú hodnotu,

f predstavuje koncovú hodnotu.

3.   KALIBRÁCIA ANALYZÁTORA VODÍKA

Analyzátor by sa mal kalibrovať pomocou vodíka so vzduchom a čisteného syntetického vzduchu. Pozri bod 4.8.2 prílohy 7.

Každý z bežne používaných prevádzkových rozsahov sa kalibruje prostredníctvom tohto postupu.

| 3.1. | Kalibračná krivka sa vytvorí pomocou minimálne piatich kalibračných bodov rozmiestnených čo najrovnomernejšie v prevádzkovom rozsahu. Menovitá koncentrácia kalibračného plynu s najvyššími koncentráciami má byť aspoň 80 % celkového rozsahu stupnice. |
| --- | --- |

3.1.

Kalibračná krivka sa vytvorí pomocou minimálne piatich kalibračných bodov rozmiestnených čo najrovnomernejšie v prevádzkovom rozsahu. Menovitá koncentrácia kalibračného plynu s najvyššími koncentráciami má byť aspoň 80 % celkového rozsahu stupnice.

| 3.2. | Metódou najmenších štvorcov sa vypočíta kalibračná krivka. Ak je výsledný stupeň polynómu viac než 3, potom sa musí počet kalibračných bodov prinajmenšom rovnať tomuto číslu polynómu zvýšenému o 2. |
| --- | --- |

3.2.

Metódou najmenších štvorcov sa vypočíta kalibračná krivka. Ak je výsledný stupeň polynómu viac než 3, potom sa musí počet kalibračných bodov prinajmenšom rovnať tomuto číslu polynómu zvýšenému o 2.

| 3.3. | Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac než 2 % od menovitej hodnoty každého kalibračného plynu. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibračná krivka sa nesmie líšiť o viac než 2 % od menovitej hodnoty každého kalibračného plynu.

| 3.4. | Pomocou koeficientov polynómu vypočítaných podľa bodu 3.2 sa zostaví tabuľka, ktorej je uvedená závislosť hodnôt analyzátora a skutočných koncentrácií. Tabuľka nesmie mať kroky väčšie než 1 % celkového rozsahu stupnice. Tabuľka sa zostavuje pre každý kalibrovaný rozsah analyzátora.
  Táto tabuľka musí obsahovať tiež ostatné relevantné údaje ako:
  dátum kalibrácie,
  nastavovacia a nulová hodnota potenciometra (ak je k dispozícii),
  menovitá mierka,
  referenčné údaje pre každý použitý kalibračný plyn,
  skutočná a udaná hodnota každého použitého kalibračného plynu spolu s percentuálnymi rozdielmi,
  kalibračný tlak analyzátora. |
| --- | --- |

3.4.

Pomocou koeficientov polynómu vypočítaných podľa bodu 3.2 sa zostaví tabuľka, ktorej je uvedená závislosť hodnôt analyzátora a skutočných koncentrácií. Tabuľka nesmie mať kroky väčšie než 1 % celkového rozsahu stupnice. Tabuľka sa zostavuje pre každý kalibrovaný rozsah analyzátora.

Táto tabuľka musí obsahovať tiež ostatné relevantné údaje ako:

dátum kalibrácie,

nastavovacia a nulová hodnota potenciometra (ak je k dispozícii),

menovitá mierka,

referenčné údaje pre každý použitý kalibračný plyn,

skutočná a udaná hodnota každého použitého kalibračného plynu spolu s percentuálnymi rozdielmi,

kalibračný tlak analyzátora.

| 3.5. | Alternatívne metódy (napr. počítače, elektronické prepínače rozsahu) sa môžu použiť, ak sa technickej službe preukáže, že tieto metódy majú zodpovedajúcu presnosť. |
| --- | --- |

3.5.

Alternatívne metódy (napr. počítače, elektronické prepínače rozsahu) sa môžu použiť, ak sa technickej službe preukáže, že tieto metódy majú zodpovedajúcu presnosť.

Doplnok 2

ZÁKLADNÉ VLASTNOSTI SKUPINY VOZIDIEL

1.   PARAMETRE DEFINUJÚCE SKUPINU VOZIDIEL Z HĽADISKA EMISIÍ VODÍKA

Skupina môže byť definovaná základnými parametrami spoločnými pre všetky vozidlá v rámci skupiny. V niektorých prípadoch môže byť medzi rôznymi parametrami interakcia. Tieto efekty sa musia tiež zohľadniť, aby sa zaistilo zaradenie vozidiel s podobnými vlastnosťami z hľadiskami emisií vodíka do jednej skupiny.

| 2. | Na tieto účely sa za typy vozidiel patriace do jednej skupiny z hľadiska emisií vodíka považujú typy, ktoré majú zhodné tieto parametre.
  Trakčný akumulátor:






  — | obchodný názov alebo značka akumulátora, |
| --- | --- | --- |

2.

Na tieto účely sa za typy vozidiel patriace do jednej skupiny z hľadiska emisií vodíka považujú typy, ktoré majú zhodné tieto parametre.

Trakčný akumulátor:

—

obchodný názov alebo značka akumulátora,

| — | označenie všetkých použitých typov elektrochemických spojení, |
| --- | --- |

—

označenie všetkých použitých typov elektrochemických spojení,

| — | počet článkov akumulátora, |
| --- | --- |

—

počet článkov akumulátora,

| — | počet akumulátorových modulov, |
| --- | --- |

—

počet akumulátorových modulov,

| — | menovité napätie akumulátora (V), |
| --- | --- |

—

menovité napätie akumulátora (V),

| — | energia akumulátora (kWh), |
| --- | --- |

—

energia akumulátora (kWh),

| — | pomer kombinácie plynu (v percentách), |
| --- | --- |

—

pomer kombinácie plynu (v percentách),

| — | typ, resp. typy vetrania pre akumulátorové moduly alebo sústavu akumulátorov, |
| --- | --- |

—

typ, resp. typy vetrania pre akumulátorové moduly alebo sústavu akumulátorov,

| — | typ prípadného chladiaceho systému. |
| --- | --- |

—

typ prípadného chladiaceho systému.

Palubná nabíjačka:

| — | značka a typ jednotlivých častí nabíjačky, |
| --- | --- |

—

značka a typ jednotlivých častí nabíjačky,

| — | výstupný menovitý výkon (kW), |
| --- | --- |

—

výstupný menovitý výkon (kW),

| — | maximálne napätie nabíjania (V), |
| --- | --- |

—

maximálne napätie nabíjania (V),

| — | maximálna intenzita nabíjania (A), |
| --- | --- |

—

maximálna intenzita nabíjania (A),

| — | značka a typ prípadnej riadiacej jednotky, |
| --- | --- |

—

značka a typ prípadnej riadiacej jednotky,

| — | schéma činnosti, ovládačov a zabezpečenia, |
| --- | --- |

—

schéma činnosti, ovládačov a zabezpečenia,

| — | vlastnosti periód nabíjania. |
| --- | --- |

—

vlastnosti periód nabíjania.

---

14.2.2009

| 14.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 45/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽAInštitúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---