# Den Europæiske Unions L 276/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 276 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang17. oktober 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 276

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang17. oktober 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1009/2008 af 9. oktober 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 1010/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 2026/97 og om ændring af forordning (EF) nr. 1000/2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2008 af 16. oktober 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 21 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1012/2008 af 14. oktober 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i Østersøens underafsnit 25-32 (EF-farvande) fra fartøjer, der fører polsk flag | 23 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1013/2008 af 15. oktober 2008 om forbud mod fiskeri efter tunge i VII f og VII g fra fartøjer, der fører irsk flag | 25 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1014/2008 af 16. oktober 2008 om registrering af betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (České pivo (BGB), Cebreiro (BOB)) | 27 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1015/2008 af 16. oktober 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1003/2008 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. oktober 2008 | 29 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 1009/2008 af 9. oktober 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 1010/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 2026/97 og om ændring af forordning (EF) nr. 1000/2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2008 af 16. oktober 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

21

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1012/2008 af 14. oktober 2008 om forbud mod fiskeri efter torsk i Østersøens underafsnit 25-32 (EF-farvande) fra fartøjer, der fører polsk flag

23

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1013/2008 af 15. oktober 2008 om forbud mod fiskeri efter tunge i VII f og VII g fra fartøjer, der fører irsk flag

25

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1014/2008 af 16. oktober 2008 om registrering af betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (České pivo (BGB), Cebreiro (BOB))

27

Kommissionens forordning (EF) nr. 1015/2008 af 16. oktober 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1003/2008 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. oktober 2008

29

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | RETNINGSLINJER |
| | | Den Europæiske Centralbank |
| | | 2008/802/EF |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 5. september 2008 om ændring af retningslinje ECB/2005/5 af 17. februar 2005 om Den Europæiske Centralbanks rapporteringskrav med hensyn til statistik over offentlige finanser samt fremgangsmåden ved informationsudveksling på dette område inden for det europæiske system af centralbanker (ECB/2008/7) | 32 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

2008/802/EF

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 5. september 2008 om ændring af retningslinje ECB/2005/5 af 17. februar 2005 om Den Europæiske Centralbanks rapporteringskrav med hensyn til statistik over offentlige finanser samt fremgangsmåden ved informationsudveksling på dette område inden for det europæiske system af centralbanker (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2007/777/EF af 29. november 2007 om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af visse kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til konsum og om ophævelse af beslutning 2005/432/EF (EUT L 312 af 30.11.2007) | 50 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2007/777/EF af 29. november 2007 om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af visse kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til konsum og om ophævelse af beslutning 2005/432/EF (EUT L 312 af 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1009/2008

af 9. oktober 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 (2), ydes medlemsstaternes supplerende betalinger til landbrugerne for oksekød på de betingelser, der er anført i forordningens afsnit IV, kapitel 12. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 68 i forordning (EF) nr. 1782/2003 (2), ydes medlemsstaternes supplerende betalinger til landbrugerne for oksekød på de betingelser, der er anført i forordningens afsnit IV, kapitel 12.

| (2) | Ifølge artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003, skal et dyr være identificeret og registreret efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter (3), før det er berettiget til direkte betalinger i henhold til afsnit IV, kapitel 12, i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003, skal et dyr være identificeret og registreret efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter (3), før det er berettiget til direkte betalinger i henhold til afsnit IV, kapitel 12, i forordning (EF) nr. 1782/2003.

| (3) | Ifølge artikel 7, stk. 1, andet led i forordning (EF) nr. 1760/2000, skal alle brugere til myndighederne indberette alle flytninger af dyr til og fra bedriften og alle dyrefødsler og -dødsfald på bedriften sammen med datoerne for disse begivenheder inden for en frist, som fastsættes af medlemsstaten, og som skal være på mellem tre og syv dage fra den omhandlede begivenhed. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 7, stk. 1, andet led i forordning (EF) nr. 1760/2000, skal alle brugere til myndighederne indberette alle flytninger af dyr til og fra bedriften og alle dyrefødsler og -dødsfald på bedriften sammen med datoerne for disse begivenheder inden for en frist, som fastsættes af medlemsstaten, og som skal være på mellem tre og syv dage fra den omhandlede begivenhed.

| (4) | Der er imidlertid behov for at præcisere omfanget af forpligtelsen i henhold til artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003. Det forhold, at et dyrs flytning, fødsel eller død ikke indberettes til den kompetente myndighed inden for perioden i artikel 7, stk. 1, andet led, i forordning (EF) nr. 1760/2000 bør ikke i sig selv kunne hindre enhver udbetaling for dyret. Begyndelsen på den periode, hvori dyret skal holdes tilbage på bedriften, kan også anses for at være et passende tidspunkt til kontrol med, om det pågældende dyr faktisk er identificeret og registreret med henblik på betalinger i henhold til afsnit IV, kapitel 12, i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Der er imidlertid behov for at præcisere omfanget af forpligtelsen i henhold til artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003. Det forhold, at et dyrs flytning, fødsel eller død ikke indberettes til den kompetente myndighed inden for perioden i artikel 7, stk. 1, andet led, i forordning (EF) nr. 1760/2000 bør ikke i sig selv kunne hindre enhver udbetaling for dyret. Begyndelsen på den periode, hvori dyret skal holdes tilbage på bedriften, kan også anses for at være et passende tidspunkt til kontrol med, om det pågældende dyr faktisk er identificeret og registreret med henblik på betalinger i henhold til afsnit IV, kapitel 12, i forordning (EF) nr. 1782/2003.

| (5) | Artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Ændringen har ikke andre formål end at fastsætte, under hvilke betingelser udbetalinger er berettigede. Den ændrer ikke ved dyrenes sporbarhed, da landbrugerne fortsat skal overholde alle identifikations- og registreringskravene i forordning (EF) nr. 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Ændringen har ikke andre formål end at fastsætte, under hvilke betingelser udbetalinger er berettigede. Den ændrer ikke ved dyrenes sporbarhed, da landbrugerne fortsat skal overholde alle identifikations- og registreringskravene i forordning (EF) nr. 1760/2000.

| (7) | Forpligtelsen efter artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003 bør gælde for alle betalinger i henhold til den nævnte forordnings afsnit IV, kapitel 12. Da kalenderåret er fastsat som referenceperiode for forvaltning af de pågældende betalinger, bør denne ændring finde anvendelse fra den 1. januar 2008, således at den gælder for alle betalinger af denne art i hele kalenderåret 2008 — |
| --- | --- |

(7)

Forpligtelsen efter artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003 bør gælde for alle betalinger i henhold til den nævnte forordnings afsnit IV, kapitel 12. Da kalenderåret er fastsat som referenceperiode for forvaltning af de pågældende betalinger, bør denne ændring finde anvendelse fra den 1. januar 2008, således at den gælder for alle betalinger af denne art i hele kalenderåret 2008 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 138 i forordning (EF) nr. 1782/2003 indsættes det følgende stykke:

»Retten til udbetaling for et dyr anses dog også for at være indtrådt, når de oplysninger, der er omfattet af artikel 7, stk. 1, andet led, i forordning (EF) nr. 1760/2000, er indberettet til den kompetente myndighed den første dag i den periode, hvor dyret skal holdes tilbage på bedriften, som fastlagt i overensstemmelse den i denne forordnings artikel 144, stk. 2, omhandlede procedure.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 9. oktober 2008.

På Rådets vegne

D. BUSSEREAU

Formand

---

(1)  Udtalelse afgivet den 8.7.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

2

(3)  EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1.

3

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/3

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1010/2008

af 13. oktober 2008

om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 2026/97 og om ændring af forordning (EF) nr. 1000/2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 15, 18 og 19,

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte i juli 2002 ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (2) en endelig udligningstold (i det følgende benævnt »de gældende foranstaltninger«) på 7,1 % på importen af sulfanilsyre henhørende under KN-kode ex 2921 42 10 (Taric-kode 2921421060) og med oprindelse i Indien. De indførte foranstaltninger var baseret på resultaterne af en antisubsidieprocedure, der var indledt i henhold til grundforordningens artikel 10 (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«). |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte i juli 2002 ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (2) en endelig udligningstold (i det følgende benævnt »de gældende foranstaltninger«) på 7,1 % på importen af sulfanilsyre henhørende under KN-kode ex 2921 42 10 (Taric-kode 2921421060) og med oprindelse i Indien. De indførte foranstaltninger var baseret på resultaterne af en antisubsidieprocedure, der var indledt i henhold til grundforordningens artikel 10 (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«).

| (2) | Samtidig indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (3) en endelig antidumpingtold på 18,3 % på import af den samme vare med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Samtidig indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (3) en endelig antidumpingtold på 18,3 % på import af den samme vare med oprindelse i Indien.

| (3) | Inden for rammerne af ovennævnte udligningsprocedure og antidumpingprocedure godtog Kommissionen ved afgørelse 2002/611/EF (4) et pristilsagn afgivet af den indiske eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (i det følgende benævnt »Kokan«). |
| --- | --- |

(3)

Inden for rammerne af ovennævnte udligningsprocedure og antidumpingprocedure godtog Kommissionen ved afgørelse 2002/611/EF (4) et pristilsagn afgivet af den indiske eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (i det følgende benævnt »Kokan«).

| (4) | I december 2003 meddelte Kokan Kommissionen, at virksomheden frivilligt ønskede at trække tilsagnet tilbage. Kommissionens afgørelse om godtagelse af tilsagnet blev derfor ophævet ved afgørelse 2004/255/EF (5). |
| --- | --- |

(4)

I december 2003 meddelte Kokan Kommissionen, at virksomheden frivilligt ønskede at trække tilsagnet tilbage. Kommissionens afgørelse om godtagelse af tilsagnet blev derfor ophævet ved afgørelse 2004/255/EF (5).

| (5) | I april 2005 indledte (6) Kommissionen på anmodning indgivet af Kokan en delvis interimsundersøgelse i henhold til henholdsvis grundforordningens artikel 19 og artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (7) (i det følgende benævnt »antidumpinggrundforordningen«), der alene havde til formål at undersøge, om det tilsagn, virksomheden havde afgivet, kunne godtages. |
| --- | --- |

(5)

I april 2005 indledte (6) Kommissionen på anmodning indgivet af Kokan en delvis interimsundersøgelse i henhold til henholdsvis grundforordningens artikel 19 og artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (7) (i det følgende benævnt »antidumpinggrundforordningen«), der alene havde til formål at undersøge, om det tilsagn, virksomheden havde afgivet, kunne godtages.

| (6) | Efter en undersøgelse godtog Kommissionen i december 2005 ved afgørelse 2006/37/EF (8) et tilsagn afgivet af Kokan i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(6)

Efter en undersøgelse godtog Kommissionen i december 2005 ved afgørelse 2006/37/EF (8) et tilsagn afgivet af Kokan i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.

| (7) | Som følge af den i betragtning 6 omhandlede undersøgelse blev forordning (EF) nr. 1338/2002 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og forordning (EF) nr. 1339/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (9) for at tage hensyn til godtagelsen af nævnte tilsagn. |
| --- | --- |

(7)

Som følge af den i betragtning 6 omhandlede undersøgelse blev forordning (EF) nr. 1338/2002 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og forordning (EF) nr. 1339/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (9) for at tage hensyn til godtagelsen af nævnte tilsagn.

| (8) | Efter en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (10) en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien. |
| --- | --- |

(8)

Efter en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (10) en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien.

1.2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (9) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende foranstaltninger modtog Kommissionen den 24. april 2007 en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. Anmodningen blev indgivet af to EF-producenter (i det følgende benævnt »ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af produktionen af sulfanilsyre i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende foranstaltninger modtog Kommissionen den 24. april 2007 en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. Anmodningen blev indgivet af to EF-producenter (i det følgende benævnt »ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af produktionen af sulfanilsyre i Fællesskabet.

| (10) | Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, fordi foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(10)

Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, fordi foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EF-erhvervsgrenen.

| (11) | Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af ansøgerne, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. Efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen den 24. juli 2007 en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (12) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af ansøgerne, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. Efter høring af det rådgivende udvalg offentliggjorde Kommissionen den 24. juli 2007 en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (12) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

| (12) | Det bør bemærkes, at forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede den indiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen vedrørende klagens indhold og at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Indiens regering reagerede ikke på denne henvendelse. Der blev desuden tilbudt og gennemført konsultationer med de indiske myndigheder i forbindelse med nedennævnte delvise interimsundersøgelse. Ved disse konsultationer nåede man ikke frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning, som kunne overflødiggøre den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(12)

Det bør bemærkes, at forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, Indiens regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede den indiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen vedrørende klagens indhold og at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Indiens regering reagerede ikke på denne henvendelse. Der blev desuden tilbudt og gennemført konsultationer med de indiske myndigheder i forbindelse med nedennævnte delvise interimsundersøgelse. Ved disse konsultationer nåede man ikke frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning, som kunne overflødiggøre den fornyede undersøgelse.

1.3.   Delvis interimsundersøgelse

| (13) | Kommissionen indledte gennem en indledningsmeddelelse, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 29. september 2007 (13) (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen i henhold til artikel 19«), på eget initiativ en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, der var begrænset til at vedrøre subsidiernes omfang, da Kommissionen havde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, som lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og for, at disse ændringer var af varig art. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen indledte gennem en indledningsmeddelelse, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 29. september 2007 (13) (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen i henhold til artikel 19«), på eget initiativ en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, der var begrænset til at vedrøre subsidiernes omfang, da Kommissionen havde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, som lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og for, at disse ændringer var af varig art.

| (14) | Den fornyede undersøgelse var begrænset til at vedrøre subsidieringens omfang for virksomheden Kokan, som er opført i bilaget til indledningsmeddelelsen i henhold til artikel 19, og andre eksportører, som blev opfordret til at give sig til kende på de vilkår og inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(14)

Den fornyede undersøgelse var begrænset til at vedrøre subsidieringens omfang for virksomheden Kokan, som er opført i bilaget til indledningsmeddelelsen i henhold til artikel 19, og andre eksportører, som blev opfordret til at give sig til kende på de vilkår og inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

1.4.   Undersøgelse

1.4.1.   Undersøgelsesperiode

| (15) | Undersøgelsen af sandsynligheden for, at der fortsat eller igen ville finde subsidiering sted, omfattede perioden fra den 1. april 2006 til den 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Denne periode blev også anvendt til undersøgelse af den påståede ændring af de omstændigheder, der førte til indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen af sandsynligheden for, at der fortsat eller igen ville finde subsidiering sted, omfattede perioden fra den 1. april 2006 til den 31. marts 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Denne periode blev også anvendt til undersøgelse af den påståede ændring af de omstændigheder, der førte til indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

1.4.2.   Parter berørt af undersøgelsen

| (16) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandet, ansøgeren og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse. De berørte parter fik lejlighed til skriftligt at fremsætte deres synspunkter og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden udløbet af fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandet, ansøgeren og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse. De berørte parter fik lejlighed til skriftligt at fremsætte deres synspunkter og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden udløbet af fristen i indledningsmeddelelsen.

| (17) | Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(17)

Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (18) | I forbindelse med udløbsundersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til alle de parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, dvs. de to EF-producenter, den eksporterende producent i Indien samt de kendte importører og brugere og Indiens regering. Hvad angår den delvise interimsundersøgelse, blev der sendt spørgeskemaer til den eksporterende producent i Indien og Indiens regering. |
| --- | --- |

(18)

I forbindelse med udløbsundersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til alle de parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, dvs. de to EF-producenter, den eksporterende producent i Indien samt de kendte importører og brugere og Indiens regering. Hvad angår den delvise interimsundersøgelse, blev der sendt spørgeskemaer til den eksporterende producent i Indien og Indiens regering.

| (19) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra Indiens regering, begge EF-producenter og den eksporterende producent fra det pågældende land samt fra fire brugere. Ingen af importørerne indsendte besvarelser af spørgeskemaet, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelserne. |
| --- | --- |

(19)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra Indiens regering, begge EF-producenter og den eksporterende producent fra det pågældende land samt fra fire brugere. Ingen af importørerne indsendte besvarelser af spørgeskemaet, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelserne.

| (20) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade og om Fællesskabets interesser samt om den påståede ændring i subsidieringens omfang. I den forbindelse aflagde Kommissionen kontrolbesøg hos Indiens regering i Delhi, Maharashtras regering i Mumbai, Reserve Bank of India i Mumbai og følgende virksomheder:






  a) | Eksporterende producent i Indien:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Indien |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade og om Fællesskabets interesser samt om den påståede ændring i subsidieringens omfang. I den forbindelse aflagde Kommissionen kontrolbesøg hos Indiens regering i Delhi, Maharashtras regering i Mumbai, Reserve Bank of India i Mumbai og følgende virksomheder:

a)

Eksporterende producent i Indien:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Indien

| b) | EF-producenter:






  — | Ardenity, Givet, Frankrig |
| --- | --- | --- |

b)

EF-producenter:

—

Ardenity, Givet, Frankrig

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugal

| c) | Brugere:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Brugere:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Tyskland

| — | Robama SA, Palafolls, Spanien. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spanien.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (21) | Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er sulfanilsyre med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2921 42 10 (Taric-kode 2921421060). Der findes grundlæggende to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden som et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Selv om sulfanilsyre har forskellige anvendelser, anser brugerne alle dens kvaliteter og former for at være forholdsvis indbyrdes udskiftelige, de benyttes på skift i de fleste anvendelser og behandles som i den oprindelige undersøgelse som en og samme vare i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(21)

Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er sulfanilsyre med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2921 42 10 (Taric-kode 2921421060). Der findes grundlæggende to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden som et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Selv om sulfanilsyre har forskellige anvendelser, anser brugerne alle dens kvaliteter og former for at være forholdsvis indbyrdes udskiftelige, de benyttes på skift i de fleste anvendelser og behandles som i den oprindelige undersøgelse som en og samme vare i forbindelse med denne procedure.

2.2.   Samme vare

| (22) | Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også disse fornyede undersøgelser, at sulfanilsyre og salte af sulfanilsyre er rene råvarer, og kvaliteten og de grundlæggende fysiske egenskaber er identiske uanset oprindelseslandet. Den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af den pågældende eksporterende producent på hjemmemarkedet og i tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i al væsentlighed samme anvendelsesformål og må derfor betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 5. |
| --- | --- |

(22)

Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også disse fornyede undersøgelser, at sulfanilsyre og salte af sulfanilsyre er rene råvarer, og kvaliteten og de grundlæggende fysiske egenskaber er identiske uanset oprindelseslandet. Den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af den pågældende eksporterende producent på hjemmemarkedet og i tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i al væsentlighed samme anvendelsesformål og må derfor betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 5.

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

3.1.   Indledning

| (23) | På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:






  — | Støtteordninger, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse






  — | Landsdækkende ordninger






  a) | »Export Processing Zones Scheme« (EPZS) (ordning for forarbejdningsområder (eksport))/»Special Economic Zones Scheme« (SEZS) (ordning for særlige økonomiske områder)/»Export Oriented Units Scheme« (EOUS) (ordning for eksportorienterede virksomheder) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

—

Støtteordninger, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse

—

Landsdækkende ordninger

a)

»Export Processing Zones Scheme« (EPZS) (ordning for forarbejdningsområder (eksport))/»Special Economic Zones Scheme« (SEZS) (ordning for særlige økonomiske områder)/»Export Oriented Units Scheme« (EOUS) (ordning for eksportorienterede virksomheder)

| b) | »Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

b)

»Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning)

| c) | »Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder) |
| --- | --- |

c)

»Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

| d) | »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskattefritagelsesordning) |
| --- | --- |

d)

»Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskattefritagelsesordning)

| e) | »Advance License Scheme« (ALS)/»Advance Authorisation Scheme« (AAS) (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående tilladelse). |
| --- | --- |

e)

»Advance License Scheme« (ALS)/»Advance Authorisation Scheme« (AAS) (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående tilladelse).

| — | Regionale ordninger






  f) | »Package Scheme of Incentives« (PSI) of the Government of Maharashtra (incitamentsordning fra delstaten Maharashtra). |
| --- | --- | --- |

—

Regionale ordninger

f)

»Package Scheme of Incentives« (PSI) of the Government of Maharashtra (incitamentsordning fra delstaten Maharashtra).

| — | Støtteordning, der ikke blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse






  — | Landsdækkende ordninger






  g) | »Export Credit Scheme« (pre-shipment and post-shipment) (ECS) (eksportkreditordning (før og efter forsendelse)) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Støtteordning, der ikke blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse

—

Landsdækkende ordninger

g)

»Export Credit Scheme« (pre-shipment and post-shipment) (ECS) (eksportkreditordning (før og efter forsendelse))

| (24) | De ovennævnte ordninger a), b) c), og e) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (no. 22 of 1992)« (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udlandshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse sammenfattes i »Export and Import Policy«-dokumenterne, som siden den 1. september 2004 kaldes »Foreign Trade Policy« og udstedes af handelsministeriet hvert femte år med regelmæssige ajourføringer. Et af disse dokumenter er relevant for undersøgelsesperioden i den foreliggende sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. september 2004 til 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 2004-2009«). Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer EXIM-policy for 2004-2009 i en procedurehåndbog kaldet »Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I« (i det følgende benævnt »HOP I 2004-2009«). |
| --- | --- |

(24)

De ovennævnte ordninger a), b) c), og e) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (no. 22 of 1992)« (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udlandshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse sammenfattes i »Export and Import Policy«-dokumenterne, som siden den 1. september 2004 kaldes »Foreign Trade Policy« og udstedes af handelsministeriet hvert femte år med regelmæssige ajourføringer. Et af disse dokumenter er relevant for undersøgelsesperioden i den foreliggende sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. september 2004 til 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 2004-2009«). Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer EXIM-policy for 2004-2009 i en procedurehåndbog kaldet »Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I« (i det følgende benævnt »HOP I 2004-2009«).

| (25) | Den under d) nævnte indkomstskattefritagelsesordning er baseret på »Income Tax Act of 1961« (i det følgende benævnt »indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (i det følgende benævnt »finansloven«). |
| --- | --- |

(25)

Den under d) nævnte indkomstskattefritagelsesordning er baseret på »Income Tax Act of 1961« (i det følgende benævnt »indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (i det følgende benævnt »finansloven«).

| (26) | Den under f) nævnte ordning forvaltes af delstaten Maharashtra og er baseret på beslutninger, som er truffet af ministeriet for industri, energi og arbejde i delstaten Maharashtra. |
| --- | --- |

(26)

Den under f) nævnte ordning forvaltes af delstaten Maharashtra og er baseret på beslutninger, som er truffet af ministeriet for industri, energi og arbejde i delstaten Maharashtra.

| (27) | Den under g) nævnte eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet. |
| --- | --- |

(27)

Den under g) nævnte eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

3.2.   »Export Processing Zones Scheme« (EPZS) (ordning for forarbejdningsområder (eksport))/»Special Economic Zones Scheme« (SEZS) (ordning for særlige økonomiske områder)/»Export Oriented Units Scheme« (EOUS) (ordning for eksportorienterede virksomheder)

| (28) | Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent hverken hørte hjemme i en SEZS eller en EPZS. Den samarbejdsvillige eksporterende producent var dog blevet etableret under EOUS og modtog udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden. Nedennævnte beskrivelse og evaluering er derfor begrænset til EOUS. |
| --- | --- |

(28)

Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent hverken hørte hjemme i en SEZS eller en EPZS. Den samarbejdsvillige eksporterende producent var dog blevet etableret under EOUS og modtog udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden. Nedennævnte beskrivelse og evaluering er derfor begrænset til EOUS.

3.2.1.   Retsgrundlag

| (29) | Der findes en nærmere beskrivelse af EOUS i kapitel 6 i EXIM-policy 2004-2009 og i HOP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(29)

Der findes en nærmere beskrivelse af EOUS i kapitel 6 i EXIM-policy 2004-2009 og i HOP I 2004-2009.

3.2.2.   Støtteberettigelse

| (30) | Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOUS. Industrivirksomheder skal imidlertid opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. indiske rupees for at være berettigede under EOUS. |
| --- | --- |

(30)

Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan enhver virksomhed, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele sin produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOUS. Industrivirksomheder skal imidlertid opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. indiske rupees for at være berettigede under EOUS.

3.2.3.   Praktisk gennemførelse

| (31) | EOUS kan findes og etableres overalt i Indien. |
| --- | --- |

(31)

EOUS kan findes og etableres overalt i Indien.

| (32) | Ansøgninger om EOUS-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOUS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder. |
| --- | --- |

(32)

Ansøgninger om EOUS-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOUS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder.

| (33) | En EOUS-virksomhed har ifølge EXIM-policy 2004-2009 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer. |
| --- | --- |

(33)

En EOUS-virksomhed har ifølge EXIM-policy 2004-2009 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.

| (34) | EOUS-virksomheder er berettiget til følgende fordele:






  — | Fritagelse for importtold på alle typer varer (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed. |
| --- | --- | --- |

(34)

EOUS-virksomheder er berettiget til følgende fordele:

—

Fritagelse for importtold på alle typer varer (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed.

| — | Fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører. |
| --- | --- |

—

Fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører.

| — | Godtgørelse af central salgsafgift på varer indkøbt lokalt. |
| --- | --- |

—

Godtgørelse af central salgsafgift på varer indkøbt lokalt.

| — | Mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at der opnås en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta efter indbetaling af gældende told, dvs. punktafgifter på den færdige vare. |
| --- | --- |

—

Mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet (op til 50 % af de eksporterede varers fob-værdi) på betingelse af, at der opnås en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta efter indbetaling af gældende told, dvs. punktafgifter på den færdige vare.

| — | Delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber. |
| --- | --- |

—

Delvis tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.

| — | Fritagelse i ti år efter indledningen af driften, men højst frem til 2010, for den indkomstskat, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven. |
| --- | --- |

—

Fritagelse i ti år efter indledningen af driften, men højst frem til 2010, for den indkomstskat, der normalt skal betales af fortjeneste af eksportsalg i overensstemmelse med section 10B i indkomstskatteloven.

| — | Mulighed for 100 % udenlandsk ejerskab af egenkapital. |
| --- | --- |

—

Mulighed for 100 % udenlandsk ejerskab af egenkapital.

| (35) | Virksomheder, der drives under disse ordninger, er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, jf. Customs Act, section 65. |
| --- | --- |

(35)

Virksomheder, der drives under disse ordninger, er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, jf. Customs Act, section 65.

| (36) | De er retligt forpligtede til at føre nøjagtigt regnskab med alle importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den eksport, der foretages i henhold til section 6.11.1 i HOP 2004-2009. Disse dokumenter skal regelmæssigt fremlægges for de kompetente myndigheder i form af kvartalsvise og årlige statusrapporter. |
| --- | --- |

(36)

De er retligt forpligtede til at føre nøjagtigt regnskab med alle importerede varer og med forbrug og anvendelse af alle importerede materialer og den eksport, der foretages i henhold til section 6.11.1 i HOP 2004-2009. Disse dokumenter skal regelmæssigt fremlægges for de kompetente myndigheder i form af kvartalsvise og årlige statusrapporter.

| (37) | På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at EOUS-virksomheder skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem enhver importtransaktion og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg på hjemmemarkedet eller lagre, jf. section 6.11.2 i HOP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(37)

På intet tidspunkt stilles der dog krav om, at EOUS-virksomheder skal redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem enhver importtransaktion og deres eksport, salg til andre virksomheder, salg på hjemmemarkedet eller lagre, jf. section 6.11.2 i HOP I 2004-2009.

| (38) | Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af en EOUS-virksomheds eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne, der er permanent udstationeret i virksomheden. |
| --- | --- |

(38)

Hjemmemarkedssalget forsendes og registreres ved selvcertificering. Ekspeditionen af en EOUS-virksomheds eksportforsendelser overvåges af en embedsmand fra told- og punktafgiftsmyndighederne, der er permanent udstationeret i virksomheden.

| (39) | I dette tilfælde benyttede den samarbejdsvillige eksporterende producent ordningen til punktafgiftsfrit at købe varer på hjemmemarkedet, til at opnå godtgørelse af central salgsafgift og til at opnå delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i henhold til bestemmelserne om fritagelse for indkomstskat under EOUS. |
| --- | --- |

(39)

I dette tilfælde benyttede den samarbejdsvillige eksporterende producent ordningen til punktafgiftsfrit at købe varer på hjemmemarkedet, til at opnå godtgørelse af central salgsafgift og til at opnå delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i henhold til bestemmelserne om fritagelse for indkomstskat under EOUS.

3.2.4.   Konklusioner vedrørende EOUS

| (40) | For så vidt angår fritagelse for forbrugsafgift på varer indkøbt fra indenlandske leverandører, blev det konstateret, at den afgift, som en virksomhed, der ikke har EOU-status, betaler på indkøb af varer, kan benyttes som kredit for dens fremtidige afgiftsforpligtelser, f.eks. til betaling af forbrugsafgift på hjemmemarkedssalg (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«). Den afgift, der betales på indkøb af varer, er således ikke endelig. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne. Staten giver således ikke afkald på yderligere indtægter ved at fritage EOUS-virksomheder for at betale forbrugsafgifter på deres indkøb, og sådanne virksomheder opnår derfor ikke yderligere fordele. |
| --- | --- |

(40)

For så vidt angår fritagelse for forbrugsafgift på varer indkøbt fra indenlandske leverandører, blev det konstateret, at den afgift, som en virksomhed, der ikke har EOU-status, betaler på indkøb af varer, kan benyttes som kredit for dens fremtidige afgiftsforpligtelser, f.eks. til betaling af forbrugsafgift på hjemmemarkedssalg (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«). Den afgift, der betales på indkøb af varer, er således ikke endelig. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne. Staten giver således ikke afkald på yderligere indtægter ved at fritage EOUS-virksomheder for at betale forbrugsafgifter på deres indkøb, og sådanne virksomheder opnår derfor ikke yderligere fordele.

| (41) | Godtgørelsen af den centrale salgsgift og den delvise tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber, udgør subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at EOUS-virksomheden desuden opnår en fordel som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 2, fordi den forbedrer sin likviditet ved at opnå godtgørelse af den centrale salgsafgift og den afgift, der normalt skal betales på brændstof. Subsidierne er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOUS-virksomhed har eksport som mål, jf. paragraph 6.1 i EXIM-policy 02-07. |
| --- | --- |

(41)

Godtgørelsen af den centrale salgsgift og den delvise tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber, udgør subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at EOUS-virksomheden desuden opnår en fordel som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 2, fordi den forbedrer sin likviditet ved at opnå godtgørelse af den centrale salgsafgift og den afgift, der normalt skal betales på brændstof. Subsidierne er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOUS-virksomhed har eksport som mål, jf. paragraph 6.1 i EXIM-policy 02-07.

3.2.5.   Beregning af subsidiebeløbet

| (42) | Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af godtgørelsen af den centrale salgsafgift på varer købt lokalt og den delvise tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber, i undersøgelsesperioden. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet (tælleren). Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af godtgørelsen af den centrale salgsafgift på varer købt lokalt og den delvise tilbagebetaling af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber, i undersøgelsesperioden. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet (tælleren). Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, udførte eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 3,2 %.

3.3.   »Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning)

3.3.1.   Retsgrundlag

| (43) | DEPBS er nærmere beskrevet i section 4.3 i EXIM-policy 2004-2009 og i section 4.37-4.53 i HOP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(43)

DEPBS er nærmere beskrevet i section 4.3 i EXIM-policy 2004-2009 og i section 4.37-4.53 i HOP I 2004-2009.

3.3.2.   Resultater

| (44) | Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under DEPBS i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(44)

Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under DEPBS i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.4.   »Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

3.4.1.   Retsgrundlag

| (45) | EPCGS er nærmere beskrevet i kapitel 5 i EXIM-policy 2004-2009 og i kapitel 5 i HOP I 2004-2009. |
| --- | --- |

(45)

EPCGS er nærmere beskrevet i kapitel 5 i EXIM-policy 2004-2009 og i kapitel 5 i HOP I 2004-2009.

3.4.2.   Resultater

| (46) | Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under EPCGS i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(46)

Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under EPCGS i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.5.   »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskattefritagelsesordning)

| (47) | Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under ITES i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(47)

Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under ITES i UP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.6.   »Advance License Scheme« (ALS)/»Advance Authorisation Scheme« (AAS) (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående tilladelse).

3.6.1.   Retsgrundlag

| (48) | Ordningen er nærmere beskrevet i section 4.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2004-2009 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2004-2009. Ordningens navn blev ændret til »Advance Authorisation Scheme« den 1. april 2006. |
| --- | --- |

(48)

Ordningen er nærmere beskrevet i section 4.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2004-2009 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2004-2009. Ordningens navn blev ændret til »Advance Authorisation Scheme« den 1. april 2006.

3.6.2.   Resultater

| (49) | Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under AAS i UP. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(49)

Det blev anset, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordele under AAS i UP. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.7.   Maharashtras regerings incitamentspakkeordning

3.7.1.   Retsgrundlag

| (50) | For at fremme etableringen af industrier i de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede virksomheder i områder under udvikling i delstaten under en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført, og 2001-ordningen blev anvendt fra den 1. april 2001 til den 31. marts 2006, hvorefter den blev forlænget med et år indtil den 31. marts 2007. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitetsafgift og iii) fritagelse for eller udsættelse af lokal salgsafgift. Ifølge Maharashtras regering omfatter 2001-ordningen ikke sidstnævnte skatteordning, dvs. hverken fritagelse for eller udsættelse af salgsafgiften. Undersøgelsen afslørede dog, at virksomhedernes ret til fordele under ordningen fremgår af støtteberettigelsesbeviset (Eligibility Certificate). Undersøgelsen afslørede, at den eneste underordning, som den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte i UP rent faktisk var ordningen for udsættelse af afgiften (en del af nr. iii) ovenfor). |
| --- | --- |

(50)

For at fremme etableringen af industrier i de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede virksomheder i områder under udvikling i delstaten under en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført, og 2001-ordningen blev anvendt fra den 1. april 2001 til den 31. marts 2006, hvorefter den blev forlænget med et år indtil den 31. marts 2007. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitetsafgift og iii) fritagelse for eller udsættelse af lokal salgsafgift. Ifølge Maharashtras regering omfatter 2001-ordningen ikke sidstnævnte skatteordning, dvs. hverken fritagelse for eller udsættelse af salgsafgiften. Undersøgelsen afslørede dog, at virksomhedernes ret til fordele under ordningen fremgår af støtteberettigelsesbeviset (Eligibility Certificate). Undersøgelsen afslørede, at den eneste underordning, som den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte i UP rent faktisk var ordningen for udsættelse af afgiften (en del af nr. iii) ovenfor).

3.7.2.   Støtteberettigelse

| (51) | For at være støtteberettigede skal virksomhederne som regel investere i områder præget af begrænset udvikling (som inddeles i kategorier alt efter deres økonomiske udvikling, f.eks. områder præget af begrænset udvikling, mindre udviklede områder og mindst udviklede områder) enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er kategorien for det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse. |
| --- | --- |

(51)

For at være støtteberettigede skal virksomhederne som regel investere i områder præget af begrænset udvikling (som inddeles i kategorier alt efter deres økonomiske udvikling, f.eks. områder præget af begrænset udvikling, mindre udviklede områder og mindst udviklede områder) enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er kategorien for det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse.

3.7.3.   Praktisk gennemførelse

| (52) | Det støtteberettigelsesbevis, som Maharashtras regering udstedte til den samarbejdsvillige eksporterende producent, bestemte, at virksomheden under underordningen vedrørende udsættelse af betalingen af salgsafgift havde tilladelse til at udsætte betalingen af salgsafgifter på hjemmemarkedssalget til staten i en periode på 12 år regnet fra opkrævningstidspunktet. |
| --- | --- |

(52)

Det støtteberettigelsesbevis, som Maharashtras regering udstedte til den samarbejdsvillige eksporterende producent, bestemte, at virksomheden under underordningen vedrørende udsættelse af betalingen af salgsafgift havde tilladelse til at udsætte betalingen af salgsafgifter på hjemmemarkedssalget til staten i en periode på 12 år regnet fra opkrævningstidspunktet.

3.7.4.   Konklusion

| (53) | Ved Maharashtras regerings underordning vedrørende udsættelse af salgsafgiften i incitamentspakkeordningen ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Den undersøgte underordning er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse udsætter opkrævningen af afgifter, som delstaten ellers ville have haft som indtægt. Denne udsættelse giver virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(53)

Ved Maharashtras regerings underordning vedrørende udsættelse af salgsafgiften i incitamentspakkeordningen ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Den undersøgte underordning er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse udsætter opkrævningen af afgifter, som delstaten ellers ville have haft som indtægt. Denne udsættelse giver virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet.

| (54) | Ordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(54)

Ordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget.

3.7.5.   Beregning af subsidiebeløbet

| (55) | Udsættelsen af de statslige salgsafgifter, der skulle have været betalt i UP, under det element i ordningen, der vedrører udsættelse, anses for at svare til et rentefrit lån på det samme beløb fra regeringen i Maharashtra. Fordelen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev derfor beregnet på grundlag af den rente, der skulle betales for et sammenligneligt lån på markedsvilkår i UP. |
| --- | --- |

(55)

Udsættelsen af de statslige salgsafgifter, der skulle have været betalt i UP, under det element i ordningen, der vedrører udsættelse, anses for at svare til et rentefrit lån på det samme beløb fra regeringen i Maharashtra. Fordelen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev derfor beregnet på grundlag af den rente, der skulle betales for et sammenligneligt lån på markedsvilkår i UP.

| (56) | Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(56)

Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over virksomhedens samlede omsætning i UP, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (57) | På grundlag af ovenstående har virksomheden under denne ordning opnået et subsidie på 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

På grundlag af ovenstående har virksomheden under denne ordning opnået et subsidie på 0,6 %.

3.8.   Export Credit Scheme (ECS) (eksportkreditordning)

3.8.1.   Retsgrundlag

| (58) | Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 02/04.02.02/2006-07 (Export Credit in Foreign Currency) og i Master Circular IECD No. 01/04.02.02/2006-07 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(58)

Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 02/04.02.02/2006-07 (Export Credit in Foreign Currency) og i Master Circular IECD No. 01/04.02.02/2006-07 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.

3.8.2.   Støtteberettigelse

| (59) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde opnået fordele under eksportkreditordningen. |
| --- | --- |

(59)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde opnået fordele under eksportkreditordningen.

3.8.3.   Praktisk gennemførelse

| (60) | Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter (såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta), som forretningsbanker må kræve af eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (i det følgende benævnt »pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. |
| --- | --- |

(60)

Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter (såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta), som forretningsbanker må kræve af eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (i det følgende benævnt »pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.

| (61) | Som følge af disse RBI Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kassekreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. |
| --- | --- |

(61)

Som følge af disse RBI Master Circulars kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kassekreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.

3.8.4.   Konklusion vedrørende ECS

| (62) | For det første kan de præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i RBI Master Circulars, reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditomkostninger, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og i dette tilfælde medføre en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Kun i de tilfælde, hvor der blev konstateret sådanne forskelle i rentesatserne, konkluderedes det, at der var tale om en fordel. Forskellene i rentesatser mellem de kreditter, der ydes i henhold til RBI Master Circulars, og rentesatserne for de kommercielle kassekreditter kan ikke bare forklares ved forretningsbankens markedsadfærd. |
| --- | --- |

(62)

For det første kan de præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i RBI Master Circulars, reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til kreditomkostninger, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og i dette tilfælde medføre en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Kun i de tilfælde, hvor der blev konstateret sådanne forskelle i rentesatserne, konkluderedes det, at der var tale om en fordel. Forskellene i rentesatser mellem de kreditter, der ydes i henhold til RBI Master Circulars, og rentesatserne for de kommercielle kassekreditter kan ikke bare forklares ved forretningsbankens markedsadfærd.

| (63) | For det andet og til trods for, at de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 1, stk. 3. Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering. RBI pålægger private organer betingelser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de rentelofter for eksportkreditter, der er fastsat i RBI Master Circulars, samt RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes i forbindelse med finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(63)

For det andet og til trods for, at de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 1, stk. 3. Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering. RBI pålægger private organer betingelser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de rentelofter for eksportkreditter, der er fastsat i RBI Master Circulars, samt RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes i forbindelse med finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).

3.8.5.   Beregning af subsidiebeløbet

| (64) | Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i UP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der benyttes af den pågældende virksomhed. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i UP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Den samarbejdsvillige eksporterende producent udnyttede fordelene ved ECS og opnåede et subsidie på 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i UP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der benyttes af den pågældende virksomhed. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i UP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Den samarbejdsvillige eksporterende producent udnyttede fordelene ved ECS og opnåede et subsidie på 0,9 %.

3.9.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (65) | I henhold til grundforordningen udgør de udligningsberettigede subsidier, der blev konstateret i UP, 4,7 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent. |
| --- | --- |

(65)

I henhold til grundforordningen udgør de udligningsberettigede subsidier, der blev konstateret i UP, 4,7 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent.

| (66) | På grundlag af de foreliggende oplysninger tegnede den samarbejdsvillige eksporterende producent sig for 100 % af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Fællesskabet i UP. Der forelå ikke oplysninger, hvoraf det fremgik, at omfanget af subsidierne for øvrige eksporterende producenter, der måtte findes, er mindre.













  ORDNING
  VIRKSOMHED | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Delstaten Maharashtras ordning | ECS (14) | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

På grundlag af de foreliggende oplysninger tegnede den samarbejdsvillige eksporterende producent sig for 100 % af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Fællesskabet i UP. Der forelå ikke oplysninger, hvoraf det fremgik, at omfanget af subsidierne for øvrige eksporterende producenter, der måtte findes, er mindre.

ORDNING

VIRKSOMHED

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Delstaten Maharashtras ordning

ECS (14)

I alt

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

0

0

0

0

0,6

0,9

4,7

3.10.   Konklusioner vedrørende fortsat eller fornyet subsidiering

| (67) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier. |
| --- | --- |

(67)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier.

| (68) | Det blev fastslået, at selv om den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med udløbsundersøgelsen, er lavere end den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, fortsatte den samarbejdsvillige indiske eksportør af den pågældende vare med at drage fordel af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. Hvad angår den hovedordning, der blev undersøgt i UP, dvs. EOUS, giver en status som EOUS-virksomhed i henhold til EXIM-policy anledning til tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at disse programmer vil blive udfaset i den nærmeste fremtid. Under disse betingelser står det klart, at eksportøren af den pågældende vare også fortsat vil modtage udligningsberettigede subsidier. |
| --- | --- |

(68)

Det blev fastslået, at selv om den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med udløbsundersøgelsen, er lavere end den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, fortsatte den samarbejdsvillige indiske eksportør af den pågældende vare med at drage fordel af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. Hvad angår den hovedordning, der blev undersøgt i UP, dvs. EOUS, giver en status som EOUS-virksomhed i henhold til EXIM-policy anledning til tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at disse programmer vil blive udfaset i den nærmeste fremtid. Under disse betingelser står det klart, at eksportøren af den pågældende vare også fortsat vil modtage udligningsberettigede subsidier.

| (69) | Da det er blevet påvist, at der fortsat forekom subsidiering på tidspunktet for undersøgelsen, og at det sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant. |
| --- | --- |

(69)

Da det er blevet påvist, at der fortsat forekom subsidiering på tidspunktet for undersøgelsen, og at det sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant.

3.11.   De ændrede omstændigheders vedvarende karakter

| (70) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, blev det også undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til den oprindelige undersøgelse vedrørende subsidiering med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter. |
| --- | --- |

(70)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, blev det også undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til den oprindelige undersøgelse vedrørende subsidiering med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.

| (71) | Der mindes om, at interimsundersøgelsen på grund af manglende samarbejdsvilje blandt andre eksportører i Indien var begrænset til at vedrøre omfanget af subsidieringen af Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Der mindes om, at interimsundersøgelsen på grund af manglende samarbejdsvilje blandt andre eksportører i Indien var begrænset til at vedrøre omfanget af subsidieringen af Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | Hvad angår den varige karakter af de ændrede omstændigheder, blev det på baggrund af de i betragtning 68 omhandlede resultater konkluderet, at der ikke var grund til at anse, at det ændrede omfang af subsidieringen ikke var af varig karakter. |
| --- | --- |

(72)

Hvad angår den varige karakter af de ændrede omstændigheder, blev det på baggrund af de i betragtning 68 omhandlede resultater konkluderet, at der ikke var grund til at anse, at det ændrede omfang af subsidieringen ikke var af varig karakter.

4.   DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN

| (73) | Samme vare fremstilles i Fællesskabet af to producenter, der anses at tegne sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(73)

Samme vare fremstilles i Fællesskabet af to producenter, der anses at tegne sig for den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.

| (74) | Det bør bemærkes, at set i forhold til den oprindelige undersøgelse har virksomhederne »Sorochimie Chimie Fine« og »Quimigal SA« ændret navn, og førstnævnte hedder nu »Ardenity«, mens sidstnævnte nu hedder »CUF Químicos Industriais«. |
| --- | --- |

(74)

Det bør bemærkes, at set i forhold til den oprindelige undersøgelse har virksomhederne »Sorochimie Chimie Fine« og »Quimigal SA« ændret navn, og førstnævnte hedder nu »Ardenity«, mens sidstnævnte nu hedder »CUF Químicos Industriais«.

| (75) | Disse to producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse. De udgør derfor EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8. |
| --- | --- |

(75)

Disse to producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse. De udgør derfor EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8.

5.   SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET

5.1.   Forbruget på markedet i Fællesskabet

| (76) | Det synlige forbrug i Fællesskabet blev beregnet på grundlag af:






  — | import af den pågældende vare til markedet i Fællesskabet på grundlag af tal fra Eurostat |
| --- | --- | --- |

(76)

Det synlige forbrug i Fællesskabet blev beregnet på grundlag af:

—

import af den pågældende vare til markedet i Fællesskabet på grundlag af tal fra Eurostat

| — | EF-erhvervsgrenens samlede salg på markedet i Fællesskabet på grundlag af oplysninger i besvarelserne af spørgeskemaerne. |
| --- | --- |

—

EF-erhvervsgrenens samlede salg på markedet i Fællesskabet på grundlag af oplysninger i besvarelserne af spørgeskemaerne.

| (77) | Forbruget af sulfanilsyre i Fællesskabet var på ca. 10 000 tons i UP. I den betragtede periode kunne der konstateres et fald i forbruget på 6 %.
  Tabel 1
  Forbruget på markedet i Fællesskabet | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (tons) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Forbruget af sulfanilsyre i Fællesskabet var på ca. 10 000 tons i UP. I den betragtede periode kunne der konstateres et fald i forbruget på 6 %.

Tabel 1

Forbruget på markedet i Fællesskabet

2003

2004

2005

2006

UP

Forbrug (tons)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indeks

100

98

102

93

94

5.1.1.   Den nuværende import fra det pågældende land

| (78) | Da Kokan tegner sig for 100 % af importen med oprindelse i Indien, og EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, har det af fortrolighedshensyn over for virksomhederne været nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabel 2-5 ved hjælp af indekstal. |
| --- | --- |

(78)

Da Kokan tegner sig for 100 % af importen med oprindelse i Indien, og EF-erhvervsgrenen kun består af to producenter, har det af fortrolighedshensyn over for virksomhederne været nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabel 2-5 ved hjælp af indekstal.

5.1.2.   Importmængde og markedsandel for den pågældende import i UP

| (79) | I tabellerne nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne og markedsandelene ved import fra Indien.
  Tabel 2
  Import fra det pågældende land










  Import | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Kilde: Eurostat. |

(79)

I tabellerne nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne og markedsandelene ved import fra Indien.

Tabel 2

Import fra det pågældende land

Import

2003

2004

2005

2006

UP

Indeks

100

54

59

56

60

Kilde: Eurostat.

Tabel 3

Det pågældende lands markedsandel

| Markedsandel | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Markedsandel

2003

2004

2005

2006

UP

Indeks

100

55

58

60

64

| (80) | Importen fra det pågældende land faldt med 40 % mellem 2003 og UP, og den indiske imports markedsandel faldt med 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Importen fra det pågældende land faldt med 40 % mellem 2003 og UP, og den indiske imports markedsandel faldt med 36 %.

5.2.   Prisudvikling og prisadfærd for så vidt angår importen af den pågældende vare

Tabel 4

Priserne på de pågældende importerede varer

| Enhedspriser | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Kilde: Eurostat. |

Enhedspriser

2003

2004

2005

2006

UP

Indeks

100

85

96

110

111

Kilde: Eurostat.

| (81) | Gennemsnitsprisen på de pågældende importerede varer med oprindelse i Indien steg med 11 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(81)

Gennemsnitsprisen på de pågældende importerede varer med oprindelse i Indien steg med 11 % i løbet af den betragtede periode.

| (82) | Med henblik på beregning af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne, cif Fællesskabets grænse, for det berørte land, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Denne justering blev foretaget ved at lægge den normale told og omkostningerne efter importen til priserne. Sammenligningen viste, at de justerede indiske priser ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser. Den konstaterede prisstigning og den omstændighed, at der ikke er tale om underbud, bør ses på baggrund af de forskellige tilsagn, som den indiske importør har afgivet efter indførelsen af foranstaltninger i 2002. |
| --- | --- |

(82)

Med henblik på beregning af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne, cif Fællesskabets grænse, for det berørte land, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Denne justering blev foretaget ved at lægge den normale told og omkostningerne efter importen til priserne. Sammenligningen viste, at de justerede indiske priser ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser. Den konstaterede prisstigning og den omstændighed, at der ikke er tale om underbud, bør ses på baggrund af de forskellige tilsagn, som den indiske importør har afgivet efter indførelsen af foranstaltninger i 2002.

5.3.   Import fra andre tredjelande

Tabel 5

Import fra andre tredjelande

| Resten af verden | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (indeks) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Markedsandel (indeks) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Gennemsnitspriser (EUR pr. ton) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indeks | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Kilde: Eurostat. |

Resten af verden

2003

2004

2005

2006

UP

Import (indeks)

100

93

114

91

91

Markedsandel (indeks)

100

95

112

98

97

Gennemsnitspriser (EUR pr. ton)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indeks

100

109

126

124

119

Kilde: Eurostat.

| (83) | Importmængden fra andre tredjelande faldt med 9 % i den betragtede periode. Markedsandelen udviste et beskedent fald på 3 %. De vigtigste eksportlande, dvs. Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«) og Kina, tegnede sig for næsten 100 % af denne import i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(83)

Importmængden fra andre tredjelande faldt med 9 % i den betragtede periode. Markedsandelen udviste et beskedent fald på 3 %. De vigtigste eksportlande, dvs. Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«) og Kina, tegnede sig for næsten 100 % af denne import i den betragtede periode.

| (84) | Priserne på sulfanilsyre fra andre tredjelande var gennemsnitligt set lavere end EF-erhvervsgrenens priser og de indiske priser. Der mindes om, at importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina i 2002 var pålagt en antidumpingtold på 21 %, som steg til 33,7 % i 2004 efter en antiovervæltningsundersøgelse. |
| --- | --- |

(84)

Priserne på sulfanilsyre fra andre tredjelande var gennemsnitligt set lavere end EF-erhvervsgrenens priser og de indiske priser. Der mindes om, at importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina i 2002 var pålagt en antidumpingtold på 21 %, som steg til 33,7 % i 2004 efter en antiovervæltningsundersøgelse.

5.4.   EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.4.1.   Indledende bemærkninger

| (85) | Af fortrolighedshensyn over for virksomhederne har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne vedrørende de to virksomheder, der udgør EF-erhvervsgrenen, ved hjælp af indekstal. |
| --- | --- |

(85)

Af fortrolighedshensyn over for virksomhederne har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne vedrørende de to virksomheder, der udgør EF-erhvervsgrenen, ved hjælp af indekstal.

| (86) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, er alle relevante økonomiske faktorer og forhold vedrørende EF-erhvervsgrenen blevet undersøgt. |
| --- | --- |

(86)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, er alle relevante økonomiske faktorer og forhold vedrørende EF-erhvervsgrenen blevet undersøgt.

5.4.2.   Data vedrørende EF-erhvervsgrenen

a)   Produktion, installeret produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

Tabel 6

Produktion, installeret produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet i tons (indeks) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Produktion i tons (indeks) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Kapacitetsudnyttelse (indeks) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

2003

2004

2005

2006

UP

Kapacitet i tons (indeks)

100

100

100

105

112

Produktion i tons (indeks)

100

119

115

115

117

Kapacitetsudnyttelse (indeks)

100

119

115

109

105

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

| (87) | EF-erhvervsgrenens produktion i UP var 17 % større end den produktion, der blev registreret ved begyndelsen af den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg også i den betragtede periode — med 12 % — da en af EF-producenterne øgede sin kapacitet gennem investeringer i udstyr med henblik på at producere sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Samlet medførte disse to faktorer en overordnet stigning i EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesgrad i den betragtede periode. Det bør også bemærkes, at EF-erhvervsgrenen opnåede en tilfredsstillende kapacitetsudnyttelsesgrad (75-80 %) i UP. |
| --- | --- |

(87)

EF-erhvervsgrenens produktion i UP var 17 % større end den produktion, der blev registreret ved begyndelsen af den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg også i den betragtede periode — med 12 % — da en af EF-producenterne øgede sin kapacitet gennem investeringer i udstyr med henblik på at producere sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Samlet medførte disse to faktorer en overordnet stigning i EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesgrad i den betragtede periode. Det bør også bemærkes, at EF-erhvervsgrenen opnåede en tilfredsstillende kapacitetsudnyttelsesgrad (75-80 %) i UP.

b)   Lagerbeholdninger

| (88) | EF-erhvervsgrenens ultimolagre faldt i løbet af den betragtede periode med 22 %. Lagerbeholdningerne faldt kraftigt i 2004 og 2005, men steg løbende i 2006 og i UP.
  Tabel 7
  Ultimolagre | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre i tons (indeks) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

(88)

EF-erhvervsgrenens ultimolagre faldt i løbet af den betragtede periode med 22 %. Lagerbeholdningerne faldt kraftigt i 2004 og 2005, men steg løbende i 2006 og i UP.

Tabel 7

Ultimolagre

2003

2004

2005

2006

UP

Lagre i tons (indeks)

100

35

38

64

78

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

c)   Salgsmængde, markedsandel og vækst

| (89) | EF-erhvervsgrenens salgsmængder var i UP 5 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Da forbruget i Fællesskabet faldt med 6 % i den betragtede periode (jf. betragtning 77), steg EF-erhvervsgrenens markedsandel med 12 % i løbet af samme periode. Mere specifikt øgede EF-erhvervsgrenen sin markedsandel med ca. 7 procentpoint i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen bevarede en markedsandel på over 50 % i den betragtede periode.
  Tabel 8
  Salgsmængde og markedsandel | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i tons (indeks) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Markedsandel i procent (indeks) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

(89)

EF-erhvervsgrenens salgsmængder var i UP 5 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Da forbruget i Fællesskabet faldt med 6 % i den betragtede periode (jf. betragtning 77), steg EF-erhvervsgrenens markedsandel med 12 % i løbet af samme periode. Mere specifikt øgede EF-erhvervsgrenen sin markedsandel med ca. 7 procentpoint i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen bevarede en markedsandel på over 50 % i den betragtede periode.

Tabel 8

Salgsmængde og markedsandel

2003

2004

2005

2006

UP

Salgsmængde i tons (indeks)

100

114

107

105

105

Markedsandel i procent (indeks)

100

116

105

113

112

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

| (90) | Det bør bemærkes, at faldet i Fællesskabets forbrug i 2006 og i UP til en vis grad påvirkede EF-erhvervsgrenens vækst. Stigningen i markedsandelen kan i næsten lige stort omfang begrundes med stigningen i salgsmængden og det ringere forbrug mod slutningen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(90)

Det bør bemærkes, at faldet i Fællesskabets forbrug i 2006 og i UP til en vis grad påvirkede EF-erhvervsgrenens vækst. Stigningen i markedsandelen kan i næsten lige stort omfang begrundes med stigningen i salgsmængden og det ringere forbrug mod slutningen af den betragtede periode.

d)   Faktorer, der påvirker priserne i Fællesskabet

| (91) | EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg betragteligt, nemlig med 26 % i den betragtede periode. Den udvikling, der er blevet konstateret siden 2005, synes navnlig at afspejle virkningerne af de antiovervæltningsforanstaltninger, der blev indført over for kinesisk import i 2004. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg markant mellem 2004 og 2005 og var derefter stabile. Denne stigning var dog mindre markant end prisstigningen for anilin, som er det vigtigste råmateriale, der indgår i produktionen af sulfanilsyre. Prisen på anilin, som er et produkt afledt af benzen, og som tegnede sig for ca. 50 % af de samlede produktionsomkostninger i UP, steg rent faktisk med ca. 45 % mellem 2003 og UP.
  Tabel 9
  Salgspriser | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris (indeks) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

(91)

EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg betragteligt, nemlig med 26 % i den betragtede periode. Den udvikling, der er blevet konstateret siden 2005, synes navnlig at afspejle virkningerne af de antiovervæltningsforanstaltninger, der blev indført over for kinesisk import i 2004. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg markant mellem 2004 og 2005 og var derefter stabile. Denne stigning var dog mindre markant end prisstigningen for anilin, som er det vigtigste råmateriale, der indgår i produktionen af sulfanilsyre. Prisen på anilin, som er et produkt afledt af benzen, og som tegnede sig for ca. 50 % af de samlede produktionsomkostninger i UP, steg rent faktisk med ca. 45 % mellem 2003 og UP.

Tabel 9

Salgspriser

2003

2004

2005

2006

UP

Gennemsnitlig salgspris (indeks)

100

104

124

125

126

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

e)   Beskæftigelse og produktivitet

| (92) | Beskæftigelsen faldt med 9 % mellem 2003 og UP, mens produktionen steg, hvilket afspejler en stigning i EF-erhvervsgrenens produktivitet og konkurrenceevne. De gennemsnitlige omkostninger pr. ansat steg dog med 15 % i samme periode.
  Tabel 10
  Beskæftigelse og produktivitet | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (indeks) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Produktivitet (indeks) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

(92)

Beskæftigelsen faldt med 9 % mellem 2003 og UP, mens produktionen steg, hvilket afspejler en stigning i EF-erhvervsgrenens produktivitet og konkurrenceevne. De gennemsnitlige omkostninger pr. ansat steg dog med 15 % i samme periode.

Tabel 10

Beskæftigelse og produktivitet

2003

2004

2005

2006

UP

Beskæftigelse (indeks)

100

96

96

98

91

Produktivitet (indeks)

100

125

120

117

129

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)

100

82

94

106

115

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

f)   Rentabilitet

Tabel 11

Rentabilitet

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

2003

2004

2005

2006

UP

Indeks

100

–1 286

1 519

335

191

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

| (93) | Med undtagelse af 2005 lå EF-erhvervsgrenens rentabilitet på ca. 1 % af omsætningen eller derunder. Der kunne konstateres store tab i 2004, hvorimod EF-erhvervsgrenen havde overskud i 2005, 2006 og UP. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var bemærkelsesværdigt lav i 2003, og den klare stigning i den betragtede periode medførte således blot, at rentabiliteten nåede op på et niveau, som stadig lå langt under det acceptable for denne type erhvervsgren. |
| --- | --- |

(93)

Med undtagelse af 2005 lå EF-erhvervsgrenens rentabilitet på ca. 1 % af omsætningen eller derunder. Der kunne konstateres store tab i 2004, hvorimod EF-erhvervsgrenen havde overskud i 2005, 2006 og UP. EF-erhvervsgrenens rentabilitet var bemærkelsesværdigt lav i 2003, og den klare stigning i den betragtede periode medførte således blot, at rentabiliteten nåede op på et niveau, som stadig lå langt under det acceptable for denne type erhvervsgren.

| (94) | Det skal også bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev påvirket af udviklingen i råmaterialepriserne. De gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 25 % mellem 2003 og UP. Som nævnt i betragtning 91 er anilin det vigtigste råmateriale i produktionen af sulfanilsyre, og det tegner sig for ca. halvdelen af produktionsomkostningerne. Da anilinpriserne steg kraftigt i 2004, kunne EF-erhvervsgrenen ikke overvælte denne prisstigning på sine kunder og den led derfor tab. Situationen for EF-erhvervsgrenen blev forbedret i 2005, da priserne på anilin stabiliserede sig, og EF-erhvervsgrenen var i stand til at øge sine priser på sulfanilsyre i et sådant omfang, at den kunne dække stigningen i råmaterialepriserne. I 2006 og UP faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet til under 1 % af omsætningen på grund af nye prisstigninger på anilin. |
| --- | --- |

(94)

Det skal også bemærkes, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev påvirket af udviklingen i råmaterialepriserne. De gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 25 % mellem 2003 og UP. Som nævnt i betragtning 91 er anilin det vigtigste råmateriale i produktionen af sulfanilsyre, og det tegner sig for ca. halvdelen af produktionsomkostningerne. Da anilinpriserne steg kraftigt i 2004, kunne EF-erhvervsgrenen ikke overvælte denne prisstigning på sine kunder og den led derfor tab. Situationen for EF-erhvervsgrenen blev forbedret i 2005, da priserne på anilin stabiliserede sig, og EF-erhvervsgrenen var i stand til at øge sine priser på sulfanilsyre i et sådant omfang, at den kunne dække stigningen i råmaterialepriserne. I 2006 og UP faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet til under 1 % af omsætningen på grund af nye prisstigninger på anilin.

g)   Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Tabel 12

Investeringer og investeringsafkast

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (indeks) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Investeringsafkast (indeks) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

2003

2004

2005

2006

UP

Investeringer (indeks)

100

39

57

255

305

Investeringsafkast (indeks)

100

–1 779

2 498

420

224

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

| (95) | EF-erhvervsgrenen foretog fortsat investeringer i aktiviteter vedrørende sulfanilsyre i hele den betragtede periode. Bortset fra investeringer, der primært vedrørte vedligeholdelse af eksisterende anlægsaktiver, foretog en EF-producent i 2006 og UP investeringer for at øge sin kapacitet inden for produktion af sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Det bør dog bemærkes, at denne øgede kapacitet først kan udnyttes fuldt ud fra 2008. |
| --- | --- |

(95)

EF-erhvervsgrenen foretog fortsat investeringer i aktiviteter vedrørende sulfanilsyre i hele den betragtede periode. Bortset fra investeringer, der primært vedrørte vedligeholdelse af eksisterende anlægsaktiver, foretog en EF-producent i 2006 og UP investeringer for at øge sin kapacitet inden for produktion af sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Det bør dog bemærkes, at denne øgede kapacitet først kan udnyttes fuldt ud fra 2008.

| (96) | Da EF-erhvervsgrenen kun opnåede en lav fortjeneste i den betragtede periode, er tallet for investeringsafkastet, som er et udtryk for resultatet før skat som en procentdel af den gennemsnitlige primo og ultimo bogførte nettoværdi af de aktiver, der er blevet anvendt i produktionen af sulfanilsyre, ligeledes stadig lavt, nemlig ca. 2 % i UP. |
| --- | --- |

(96)

Da EF-erhvervsgrenen kun opnåede en lav fortjeneste i den betragtede periode, er tallet for investeringsafkastet, som er et udtryk for resultatet før skat som en procentdel af den gennemsnitlige primo og ultimo bogførte nettoværdi af de aktiver, der er blevet anvendt i produktionen af sulfanilsyre, ligeledes stadig lavt, nemlig ca. 2 % i UP.

| (97) | Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens kapitalbehov blev påvirket negativt af den vanskelige finansielle situation. Selv om en af EF-producenterne er en del af en stor koncern, kan dennes kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i denne koncern. |
| --- | --- |

(97)

Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens kapitalbehov blev påvirket negativt af den vanskelige finansielle situation. Selv om en af EF-producenterne er en del af en stor koncern, kan dennes kapitalbehov ikke altid dækkes i fornødent omfang, da finansielle ressourcer generelt tildeles de mest rentable enheder i denne koncern.

h)   Likviditet

| (98) | Likviditeten faldt markant, nemlig med 85 % mellem 2003 og UP, men var stadig positiv. Likviditeten følger ikke samme tendens som rentabiliteten, da den var påvirket af faktorer som afskrivninger og lagerbevægelser, der ikke medfører ind- og udbetalinger.
  Tabel 13
  Likviditet










  Likviditet | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. |

(98)

Likviditeten faldt markant, nemlig med 85 % mellem 2003 og UP, men var stadig positiv. Likviditeten følger ikke samme tendens som rentabiliteten, da den var påvirket af faktorer som afskrivninger og lagerbevægelser, der ikke medfører ind- og udbetalinger.

Tabel 13

Likviditet

Likviditet

2003

2004

2005

2006

UP

Indeks

100

41

64

32

15

Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

5.5.   Konklusion

| (99) | Mellem 2003 og undersøgelsesperioden udviklede størstedelen af indikatorerne vedrørende EF-erhvervsgrenen sig i positiv retning: salgsmængder, kapacitetsudnyttelse, produktionsmængde, ultimolagre, produktivitet, investeringer og investeringsafkast. Dens rentabilitet forblev dog på under 1 % af omsætningen i UP. |
| --- | --- |

(99)

Mellem 2003 og undersøgelsesperioden udviklede størstedelen af indikatorerne vedrørende EF-erhvervsgrenen sig i positiv retning: salgsmængder, kapacitetsudnyttelse, produktionsmængde, ultimolagre, produktivitet, investeringer og investeringsafkast. Dens rentabilitet forblev dog på under 1 % af omsætningen i UP.

| (100) | EF-erhvervsgrenen har draget nytte af en stigning i dens enhedspris for sulfanilsyre navnlig fra 2004 til slutningen af UP. Stigningen i salgsprisen kunne imidlertid ikke fuldt ud kompensere for stigningen i produktionsomkostningerne, og fortjenstmargenerne faldt derfor. |
| --- | --- |

(100)

EF-erhvervsgrenen har draget nytte af en stigning i dens enhedspris for sulfanilsyre navnlig fra 2004 til slutningen af UP. Stigningen i salgsprisen kunne imidlertid ikke fuldt ud kompensere for stigningen i produktionsomkostningerne, og fortjenstmargenerne faldt derfor.

| (101) | Derudover hindrede faldet i Fællesskabets forbrug i 2006 og i UP til en vis grad EF-erhvervsgrenens genrejsning. |
| --- | --- |

(101)

Derudover hindrede faldet i Fællesskabets forbrug i 2006 og i UP til en vis grad EF-erhvervsgrenens genrejsning.

| (102) | Overordnet set står det klart, at indførelsen af antisubsidieforanstaltninger satte EF-erhvervsgrenen i stand til at stabilisere sin situation, men ikke fuldt ud afhjælpe virkningerne af den skadevoldende situation på grund af stigningen i råmaterialeomkostningerne, som EF-erhvervsgrenen ikke kunne overvælte på sine kunder. Ikke desto mindre viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen begyndte at investere i nyt udstyr i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(102)

Overordnet set står det klart, at indførelsen af antisubsidieforanstaltninger satte EF-erhvervsgrenen i stand til at stabilisere sin situation, men ikke fuldt ud afhjælpe virkningerne af den skadevoldende situation på grund af stigningen i råmaterialeomkostningerne, som EF-erhvervsgrenen ikke kunne overvælte på sine kunder. Ikke desto mindre viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen begyndte at investere i nyt udstyr i den betragtede periode.

| (103) | På baggrund af ovennævnte analyse fremgik det på den ene side, at mængdeindikatorerne udviklede sig i positiv retning i den betragtede periode. På den anden side viste de finansielle indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen som f.eks. rentabilitet og likviditet, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en sårbar økonomisk situation. Det konkluderes derfor, at den ikke havde rejst sig helt efter virkningerne af den skadevoldende subsidiering. |
| --- | --- |

(103)

På baggrund af ovennævnte analyse fremgik det på den ene side, at mængdeindikatorerne udviklede sig i positiv retning i den betragtede periode. På den anden side viste de finansielle indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen som f.eks. rentabilitet og likviditet, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en sårbar økonomisk situation. Det konkluderes derfor, at den ikke havde rejst sig helt efter virkningerne af den skadevoldende subsidiering.

6.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

6.1.   Generelt

| (104) | I henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev der foretaget en analyse af sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger ophæves. I den forbindelse blev der foretaget en undersøgelse af den sandsynlige udvikling i det pågældende lands eksportmængder og –priser samt af deres sandsynlige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation uden foranstaltninger. |
| --- | --- |

(104)

I henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev der foretaget en analyse af sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger ophæves. I den forbindelse blev der foretaget en undersøgelse af den sandsynlige udvikling i det pågældende lands eksportmængder og –priser samt af deres sandsynlige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation uden foranstaltninger.

6.2.   Udvikling i mængderne og priserne ved import fra det pågældende land, hvis foranstaltningerne ophæves

| (105) | Der mindes om, at selv i en situation med antisubsidieforanstaltninger havde importen fra det pågældende land en markedsandel på 9,7 % i UP. |
| --- | --- |

(105)

Der mindes om, at selv i en situation med antisubsidieforanstaltninger havde importen fra det pågældende land en markedsandel på 9,7 % i UP.

| (106) | Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet, over 30 % af Fællesskabets forbrug. Denne uudnyttede kapacitet viser, at den pågældende eksporterende producent har mulighed for at øge sin nuværende produktion og således også øge sin eksport af sulfanilsyre til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(106)

Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet, over 30 % af Fællesskabets forbrug. Denne uudnyttede kapacitet viser, at den pågældende eksporterende producent har mulighed for at øge sin nuværende produktion og således også øge sin eksport af sulfanilsyre til Fællesskabet.

| (107) | Det skal også bemærkes, at Fællesskabets forbrug faldt lidt i den betragtede periode, og det forventes ikke, at efterspørgslen bliver så stor i de kommende år, at den kan absorbere den potentielle stigning i importen fra Indien, hvis foranstaltningerne ophæves. I en sådan situation vil Indiens eksport af sulfanilsyre efter al sandsynlighed erstatte en stor del af EF-erhvervsgrenens salg, da importpriserne sandsynligvis vil være lavere end EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(107)

Det skal også bemærkes, at Fællesskabets forbrug faldt lidt i den betragtede periode, og det forventes ikke, at efterspørgslen bliver så stor i de kommende år, at den kan absorbere den potentielle stigning i importen fra Indien, hvis foranstaltningerne ophæves. I en sådan situation vil Indiens eksport af sulfanilsyre efter al sandsynlighed erstatte en stor del af EF-erhvervsgrenens salg, da importpriserne sandsynligvis vil være lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

| (108) | Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet stadig er attraktivt for den indiske eksporterende producent. Det blev rent faktisk konstateret, at den gennemsnitlige eksportpris ved salg til andre tredjelande var betydeligt lavere end gennemsnitsprisen ved eksport til Fællesskabet. At der ikke var tale om prisunderbud i forbindelse med de indiske eksportpriser, kan forklares med det pristilsagn og således de foranstaltninger, der gjaldt for Indien. Det blev dog ikke desto mindre konstateret, at de indiske cif-eksportpriser i gennemsnit var lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (ca. 7 %). |
| --- | --- |

(108)

Undersøgelsen viste, at markedet i Fællesskabet stadig er attraktivt for den indiske eksporterende producent. Det blev rent faktisk konstateret, at den gennemsnitlige eksportpris ved salg til andre tredjelande var betydeligt lavere end gennemsnitsprisen ved eksport til Fællesskabet. At der ikke var tale om prisunderbud i forbindelse med de indiske eksportpriser, kan forklares med det pristilsagn og således de foranstaltninger, der gjaldt for Indien. Det blev dog ikke desto mindre konstateret, at de indiske cif-eksportpriser i gennemsnit var lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (ca. 7 %).

| (109) | Det er derfor sandsynligt, at den indiske eksporterende producent uden foranstaltninger ville have et incitament til at udnytte en betydelig andel af den uudnyttede kapacitet og omdirigere sin eksport til andre tredjelande til det mere attraktive marked i Fællesskabet til priser, der ligger langt under det nuværende prisniveau for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(109)

Det er derfor sandsynligt, at den indiske eksporterende producent uden foranstaltninger ville have et incitament til at udnytte en betydelig andel af den uudnyttede kapacitet og omdirigere sin eksport til andre tredjelande til det mere attraktive marked i Fællesskabet til priser, der ligger langt under det nuværende prisniveau for EF-erhvervsgrenen.

6.3.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

| (110) | På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at der sandsynligvis vil finde en betydelig import sted fra det pågældende land til markedet i Fællesskabet til subsidierede priser, som ville ligge under EF-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne udløber. Dette vil efter al sandsynlighed medføre en prisdæmpende tendens på markedet i Fællesskabet med en forventet negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Dette vil navnlig vende det økonomiske opsving, som delvis blev opnået i den betragtede periode, og sandsynligvis medføre fornyet skade. |
| --- | --- |

(110)

På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at der sandsynligvis vil finde en betydelig import sted fra det pågældende land til markedet i Fællesskabet til subsidierede priser, som ville ligge under EF-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne udløber. Dette vil efter al sandsynlighed medføre en prisdæmpende tendens på markedet i Fællesskabet med en forventet negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Dette vil navnlig vende det økonomiske opsving, som delvis blev opnået i den betragtede periode, og sandsynligvis medføre fornyet skade.

7.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

7.1.   Indledning

| (111) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgt, om det ville stride imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antisubsidieforanstaltninger. Spørgsmålet om Fællesskabets interesser blev afgjort på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser. |
| --- | --- |

(111)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgt, om det ville stride imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antisubsidieforanstaltninger. Spørgsmålet om Fællesskabets interesser blev afgjort på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser.

| (112) | Da den nuværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antisubsidieforanstaltninger gældende, er der mulighed for at vurdere eventuelle uberettigede negative virkninger af de gældende antisubsidieforanstaltninger for de berørte parter. |
| --- | --- |

(112)

Da den nuværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antisubsidieforanstaltninger gældende, er der mulighed for at vurdere eventuelle uberettigede negative virkninger af de gældende antisubsidieforanstaltninger for de berørte parter.

| (113) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende subsidiering var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette særlige tilfælde. |
| --- | --- |

(113)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende subsidiering var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette særlige tilfælde.

7.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (114) | Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at genvinde markedsandele og forbedre rentabiliteten. Opretholdes foranstaltningerne ikke, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade på grund af øget import til subsidierede priser fra det pågældende land, og dens nuværende sårbare finansielle situation vil blive yderligere forværret. |
| --- | --- |

(114)

Det kan med rimelighed forventes, at EF-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at genvinde markedsandele og forbedre rentabiliteten. Opretholdes foranstaltningerne ikke, er det sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade på grund af øget import til subsidierede priser fra det pågældende land, og dens nuværende sårbare finansielle situation vil blive yderligere forværret.

| (115) | På dette grundlag kan det konkluderes, at en videreførelse af foranstaltningerne klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(115)

På dette grundlag kan det konkluderes, at en videreførelse af foranstaltningerne klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse.

7.3.   Importørernes interesser

| (116) | Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for importørerne af sulfanilsyre i Fællesskabet. Dette synes at blive bekræftet af manglen på samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Der blev således ikke anført tvingende grunde til at konkludere, at indførelsen af foranstaltninger ville være mod importørernes interesser. |
| --- | --- |

(116)

Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for importørerne af sulfanilsyre i Fællesskabet. Dette synes at blive bekræftet af manglen på samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Der blev således ikke anført tvingende grunde til at konkludere, at indførelsen af foranstaltninger ville være mod importørernes interesser.

7.4.   Brugernes interesser

| (117) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle 31 kendte brugere, men kun fire af disse indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Der blev modtaget tre besvarelser af spørgeskemaet fra EF-virksomheder, der fremstiller optiske blegemidler, og en besvarelse af spørgeskemaet fra en virksomhed, der fremstiller farvestoffer. Disse brugeres oplysninger om virkningerne af foranstaltningerne og den andel af deres produktionsomkostninger, som sulfanilsyre tegner sig for, var dog ikke anvendelige. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle 31 kendte brugere, men kun fire af disse indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Der blev modtaget tre besvarelser af spørgeskemaet fra EF-virksomheder, der fremstiller optiske blegemidler, og en besvarelse af spørgeskemaet fra en virksomhed, der fremstiller farvestoffer. Disse brugeres oplysninger om virkningerne af foranstaltningerne og den andel af deres produktionsomkostninger, som sulfanilsyre tegner sig for, var dog ikke anvendelige.

| (118) | Disse fire brugeres import af den pågældende vare udgjorde 47,3 % af den samlede import til Fællesskabet. Da disse fire brugere køber betydelige mængder sulfanilsyre fra EF-erhvervsgrenen, tegnede de sig ydermere for i alt ca. 40 % af Fællesskabets forbrug i UP. |
| --- | --- |

(118)

Disse fire brugeres import af den pågældende vare udgjorde 47,3 % af den samlede import til Fællesskabet. Da disse fire brugere køber betydelige mængder sulfanilsyre fra EF-erhvervsgrenen, tegnede de sig ydermere for i alt ca. 40 % af Fællesskabets forbrug i UP.

| (119) | Tre brugere har med samme argumentation givet udtryk for deres modstand mod opretholdelse af foranstaltningerne med den begrundelse, at EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet er utilstrækkelig til at imødekomme efterspørgslen på hjemmemarkedet, og at foranstaltningerne skader deres konkurrenceevne, for så vidt angår varer i senere omsætningsled. Den fjerde bruger gav ikke udtryk for, om han var for eller imod opretholdelsen af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(119)

Tre brugere har med samme argumentation givet udtryk for deres modstand mod opretholdelse af foranstaltningerne med den begrundelse, at EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet er utilstrækkelig til at imødekomme efterspørgslen på hjemmemarkedet, og at foranstaltningerne skader deres konkurrenceevne, for så vidt angår varer i senere omsætningsled. Den fjerde bruger gav ikke udtryk for, om han var for eller imod opretholdelsen af foranstaltningerne.

| (120) | Hvad angår udbudssituationen på markedet i Fællesskabet, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenens nuværende produktionskapacitet kan dække ca. 80 % af Fællesskabets forbrug. Det bør også understreges, at EF-erhvervsgrenen har investeret i nye anlæg for at øge sin produktion af sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Formålet med foranstaltningerne er under alle omstændigheder ikke at forhindre, at import fra det pågældende land kommer ind på markedet i Fællesskabet, men at sikre, at importen foretages til ikke-subsidierede og ikke-skadevoldende priser. Det forventes således, at import fra det pågældende land fortsat vil komme ind på markedet, som det også har været tilfældet efter indførelsen af foranstaltninger i 2002. |
| --- | --- |

(120)

Hvad angår udbudssituationen på markedet i Fællesskabet, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenens nuværende produktionskapacitet kan dække ca. 80 % af Fællesskabets forbrug. Det bør også understreges, at EF-erhvervsgrenen har investeret i nye anlæg for at øge sin produktion af sulfanilsyre i den rensede kvalitet. Formålet med foranstaltningerne er under alle omstændigheder ikke at forhindre, at import fra det pågældende land kommer ind på markedet i Fællesskabet, men at sikre, at importen foretages til ikke-subsidierede og ikke-skadevoldende priser. Det forventes således, at import fra det pågældende land fortsat vil komme ind på markedet, som det også har været tilfældet efter indførelsen af foranstaltninger i 2002.

| (121) | Det bør også bemærkes, at sulfanilsyreproduktionen uden for Fællesskabet nu er begrænset til ganske få lande i verden, herunder Indien, Kina og USA. Det er derfor vigtigt, at EF-erhvervsgrenen får lov til at fungere under effektive konkurrencevilkår, således at alle brugere i Fællesskabet fortsat har adgang til forsyninger fra et hjemmemarked. |
| --- | --- |

(121)

Det bør også bemærkes, at sulfanilsyreproduktionen uden for Fællesskabet nu er begrænset til ganske få lande i verden, herunder Indien, Kina og USA. Det er derfor vigtigt, at EF-erhvervsgrenen får lov til at fungere under effektive konkurrencevilkår, således at alle brugere i Fællesskabet fortsat har adgang til forsyninger fra et hjemmemarked.

| (122) | Hvad angår brugernes konkurrenceevne, bør det på trods af manglen på oplysninger fra brugerne i forbindelse med denne undersøgelse bemærkes, at det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev påvist, at antisubsidieforanstaltningerne ville øge de samlede omkostninger til optiske blegemidler og farvestoffer indeholdende sulfanilsyre med mindre end 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Hvad angår brugernes konkurrenceevne, bør det på trods af manglen på oplysninger fra brugerne i forbindelse med denne undersøgelse bemærkes, at det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev påvist, at antisubsidieforanstaltningerne ville øge de samlede omkostninger til optiske blegemidler og farvestoffer indeholdende sulfanilsyre med mindre end 1 %.

| (123) | På grundlag af ovenstående anses det i lighed med konklusionen af den oprindelige undersøgelse også i udløbsundersøgelsen, at opretholdelsen af foranstaltninger ikke vil have større negative virkninger for brugernes situation. |
| --- | --- |

(123)

På grundlag af ovenstående anses det i lighed med konklusionen af den oprindelige undersøgelse også i udløbsundersøgelsen, at opretholdelsen af foranstaltninger ikke vil have større negative virkninger for brugernes situation.

7.5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (124) | Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antisubsidieforanstaltninger. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antisubsidieforanstaltninger.

8.   UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (125) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes og ændres. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, der var af en sådan art, at de kunne ændre ovennævnte konklusioner. |
| --- | --- |

(125)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes og ændres. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, der var af en sådan art, at de kunne ændre ovennævnte konklusioner.

| (126) | På baggrund af konklusionerne af udløbsundersøgelsen vedrørende fortsat dumping, sandsynligheden for fortsat subsidiering og fornyet skade samt Fællesskabets interesser bør udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien opretholdes for at forhindre, at den subsidierede import forvolder EF-erhvervsgrenen fornyet skade. |
| --- | --- |

(126)

På baggrund af konklusionerne af udløbsundersøgelsen vedrørende fortsat dumping, sandsynligheden for fortsat subsidiering og fornyet skade samt Fællesskabets interesser bør udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien opretholdes for at forhindre, at den subsidierede import forvolder EF-erhvervsgrenen fornyet skade.

| (127) | Hvad angår resultaterne af den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til at vedrøre omfanget af subsidieringen af den samarbejdsvillige eksporterende producent i Indien, anses det for passende at ændre den udligningstold, der anvendes, fra 7,1 % til 4,7 %. Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for 100 % af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Fællesskabet i UP, anses det for passende, at denne toldsats også anvendes på import fremstillet af andre indiske producenter. Toldsatsen vil ikke finde anvendelse på import af den pågældende vare, som fremstilles og sælges til eksport til Fællesskabet af den samarbejdsvillige eksporterende producent, som har afgivet et tilsagn, der blev godtaget ved afgørelse 2006/37/EF. I den forbindelse skal det bemærkes, at den mindsteimportpris i tilsagnet fra den indiske virksomhed, som blev godtaget, er blevet ændret for at afspejle det fald i den kombinerede samlede toldsats (antidumping og udligning), der finder anvendelse på denne virksomhed. |
| --- | --- |

(127)

Hvad angår resultaterne af den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til at vedrøre omfanget af subsidieringen af den samarbejdsvillige eksporterende producent i Indien, anses det for passende at ændre den udligningstold, der anvendes, fra 7,1 % til 4,7 %. Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for 100 % af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Fællesskabet i UP, anses det for passende, at denne toldsats også anvendes på import fremstillet af andre indiske producenter. Toldsatsen vil ikke finde anvendelse på import af den pågældende vare, som fremstilles og sælges til eksport til Fællesskabet af den samarbejdsvillige eksporterende producent, som har afgivet et tilsagn, der blev godtaget ved afgørelse 2006/37/EF. I den forbindelse skal det bemærkes, at den mindsteimportpris i tilsagnet fra den indiske virksomhed, som blev godtaget, er blevet ændret for at afspejle det fald i den kombinerede samlede toldsats (antidumping og udligning), der finder anvendelse på denne virksomhed.

| (128) | Ændringen af udligningstoldsatsen vil have virkninger for den endelige antidumpingtold på 18,3 %, som blev indført på importen af sulfanilsyre fra Indien ved forordning (EF) nr. 1000/2008, da denne blev tilpasset for at undgå, at virkningerne af fordelene ved eksportsubsidier skulle blive medregnet to gange (der mindes om, at den endelige antidumpingtold var baseret på dumpingmargenen, da det blev konstateret, at denne var lavere end skadestærsklen). I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, og antidumpinggrundforordningens artikel 14, stk. 1, må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningsforanstaltninger med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som var udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. antisubsidieforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Disse subsidier påvirkede den indiske eksporterende producents eksportpris og medførte dermed en højere dumpingmargen. I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, blev den endelige antidumpingtold derfor justeret, således at den afspejler den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningerne af eksportsubsidierne (jf. betragtning 46 i forordning (EF) nr. 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Ændringen af udligningstoldsatsen vil have virkninger for den endelige antidumpingtold på 18,3 %, som blev indført på importen af sulfanilsyre fra Indien ved forordning (EF) nr. 1000/2008, da denne blev tilpasset for at undgå, at virkningerne af fordelene ved eksportsubsidier skulle blive medregnet to gange (der mindes om, at den endelige antidumpingtold var baseret på dumpingmargenen, da det blev konstateret, at denne var lavere end skadestærsklen). I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, og antidumpinggrundforordningens artikel 14, stk. 1, må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningsforanstaltninger med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som var udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. antisubsidieforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Disse subsidier påvirkede den indiske eksporterende producents eksportpris og medførte dermed en højere dumpingmargen. I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, blev den endelige antidumpingtold derfor justeret, således at den afspejler den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningerne af eksportsubsidierne (jf. betragtning 46 i forordning (EF) nr. 1339/2002).

| (129) | Følgelig skal den endelige antidumpingtold for Indien nu justeres for at tage hensyn til det reviderede niveau for de fordele, der er opnået ved hjælp af eksportsubsidier i UP for denne antisubsidieundersøgelse. Da de fordele, der blev opnået ved hjælp af eksportsubsidier, var på 4,1 % i den undersøgelsesperiode, og niveauet for den dumping, der oprindeligt blev fastsat i forordning (EF) nr. 1339/2002, var på 24,6 %, bør den reviderede antidumpingtold være på 20,5 %. Forordning (EF) nr. 1000/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(129)

Følgelig skal den endelige antidumpingtold for Indien nu justeres for at tage hensyn til det reviderede niveau for de fordele, der er opnået ved hjælp af eksportsubsidier i UP for denne antisubsidieundersøgelse. Da de fordele, der blev opnået ved hjælp af eksportsubsidier, var på 4,1 % i den undersøgelsesperiode, og niveauet for den dumping, der oprindeligt blev fastsat i forordning (EF) nr. 1339/2002, var på 24,6 %, bør den reviderede antidumpingtold være på 20,5 %. Forordning (EF) nr. 1000/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre henhørende under KN-kode 2921 42 10 (Taric-kode 2921421060) og med oprindelse i Indien.

2.   Den endelige udligningstold fastsættes til 4,7 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

3.   Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige told ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i afgørelse 2006/37/EF, med eventuelle ændringer, undtages fra den ved artikel 1 indførte udligningstold, forudsat at:

| — | varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af de nævnte selskaber til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og |
| --- | --- |

—

varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af de nævnte selskaber til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og

| — | sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til denne forordning, og |
| --- | --- |

—

sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til denne forordning, og

| — | de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. |
| --- | --- |

—

de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.

2.   Der opstår toldskyld på tidspunktet for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, hvis det i forbindelse med de varer, der er beskrevet i artikel 1 og fritaget for tolden på de betingelser, der er angivet i stk. 1, fastslås, at en eller flere af de pågældende betingelser ikke er opfyldt. Betingelsen i stk. 1, andet led, anses for ikke at være opfyldt, hvis det konstateres, at tilsagnsfakturaen ikke svarer til bestemmelserne i bilaget, eller det konstateres, at den ikke er autentisk, eller i tilfælde af, at Kommissionen har trukket sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til artikel 8, stk. 9, i forordning (EF) nr. 384/96 eller artikel 13, stk. 9, i antisubsidiegrundforordningen i en forordning eller afgørelse, som henviser til en eller flere særlige transaktioner, og erklærer, at den eller de pågældende tilsagnsfakturaer er ugyldige.

3.   Importørerne skal som en normal handelsrisiko acceptere, at en parts manglende overholdelse af en eller flere af de betingelser, der er opført i stk. 1 og yderligere defineret i stk. 2, kan give anledning til, at der opstår en toldskyld i henhold til artikel 201 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (15). Den opståede toldskyld skal inddrives, når Kommissionen har trukket sin godtagelse af tilsagnet tilbage.

Artikel 3

Artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1000/2008 affattes således:

»2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer:

| Land | Endelig told (%) |
| --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 33,7 |
| Indien | 20,5« |

Land

Endelig told (%)

Folkerepublikken Kina

33,7

Indien

20,5«

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 13. oktober 2008.

På Rådets vegne

B. KOUCHNER

Formand

---

(1)  EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EFT L 196 af 25.7.2002, s. 1.

2

(3)  EFT L 196 af 25.7.2002, s. 11.

3

(4)  EFT L 196 af 25.7.2002, s. 36.

4

(5)  EUT L 80 af 18.3.2004, s. 29.

5

(6)  EUT C 101 af 27.4.2005, s. 34.

6

(7)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

7

(8)  EUT L 22 af 26.1.2006, s. 52.

8

(9)  EUT L 22 af 26.1.2006, s. 5.

9

(10)  EUT L 275 af 16.10.2008, s. 1.

10

(11)  EUT C 272 af 9.11.2006, s. 18.

11

(12)  EUT C 171 af 24.7.2007, s. 14.

12

(13)  EUT C 229 af 29.9.2007, s. 9.

13

(14)  Subsidier markeret med en asterisk er eksportsubsidier.

14

(15)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

15

---

BILAG

Følgende oplysninger skal fremgå af den handelsfaktura, som ledsager selskabets salg til Fællesskabet af sulfanilsyre, der er omfattet af et tilsagn:

| 1. | Overskriften »HANDELSFAKTURA, SOM LEDSAGER VARER OMFATTET AF ET TILSAGN«. |
| --- | --- |

1.

Overskriften »HANDELSFAKTURA, SOM LEDSAGER VARER OMFATTET AF ET TILSAGN«.

| 2. | Navnet på den virksomhed, der er omhandlet i artikel 1 i Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af tilsagnet, og som udsteder handelsfakturaen. |
| --- | --- |

2.

Navnet på den virksomhed, der er omhandlet i artikel 1 i Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af tilsagnet, og som udsteder handelsfakturaen.

| 3. | Handelsfakturaens nummer. |
| --- | --- |

3.

Handelsfakturaens nummer.

| 4. | Handelsfakturaens udstedelsesdato. |
| --- | --- |

4.

Handelsfakturaens udstedelsesdato.

| 5. | Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldbehandles ved Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

5.

Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldbehandles ved Fællesskabets grænse.

| 6. | En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:






  — | det varekodenummer (Product Code Number (PCN)), der anvendes i forbindelse med tilsagnet (f.eks. »PA99«, »PS85« eller »TA98«) |
| --- | --- | --- |

6.

En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

—

det varekodenummer (Product Code Number (PCN)), der anvendes i forbindelse med tilsagnet (f.eks. »PA99«, »PS85« eller »TA98«)

| — | de tekniske/fysiske specifikationer for varekodenummeret, dvs. for »PA99« og »PS85« hvidt fritflydende pulver og for »TA98« gråt fritflydende pulver |
| --- | --- |

—

de tekniske/fysiske specifikationer for varekodenummeret, dvs. for »PA99« og »PS85« hvidt fritflydende pulver og for »TA98« gråt fritflydende pulver

| — | selskabets varekodenummer (eventuelt) |
| --- | --- |

—

selskabets varekodenummer (eventuelt)

| — | KN-kode |
| --- | --- |

—

KN-kode

| — | mængde (i tons). |
| --- | --- |

—

mængde (i tons).

| 7. | En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:






  — | pris pr. ton |
| --- | --- | --- |

7.

En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

—

pris pr. ton

| — | betalingsbetingelser |
| --- | --- |

—

betalingsbetingelser

| — | leveringsbetingelser |
| --- | --- |

—

leveringsbetingelser

| — | samlede rabatter og nedslag. |
| --- | --- |

—

samlede rabatter og nedslag.

| 8. | Navnet på den virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, og til hvilken virksomheden direkte har udstedt den handelsfaktura, der ledsager de varer, der er omfattet af et tilsagn. |
| --- | --- |

8.

Navnet på den virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, og til hvilken virksomheden direkte har udstedt den handelsfaktura, der ledsager de varer, der er omfattet af et tilsagn.

| 9. | Navnet på den medarbejder i virksomheden, der har udstedt fakturaen, og følgende underskrevne erklæring:
  »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [VIRKSOMHED], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved afgørelse 2006/37/EF. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

9.

Navnet på den medarbejder i virksomheden, der har udstedt fakturaen, og følgende underskrevne erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [VIRKSOMHED], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved afgørelse 2006/37/EF. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1011/2008

af 16. oktober 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. oktober 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1012/2008

af 14. oktober 2008

om forbud mod fiskeri efter torsk i Østersøens underafsnit 25-32 (EF-farvande) fra fartøjer, der fører polsk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 1404/2007 af 26. november 2007 om fastsættelse af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande for Østersøen for 2008 (3) fastsættes der kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 1404/2007 af 26. november 2007 om fastsættelse af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande for Østersøen for 2008 (3) fastsættes der kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand og opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er efter den dato forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 312 af 30.11.2007, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Medlemsstat | POL |
| Bestand | COD/3DX32. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | Underafsnit 25-32 (EF-farvande) |
| Dato | 26.9.2008 |

Nr.

01/BAL

Medlemsstat

POL

Bestand

COD/3DX32.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

Underafsnit 25-32 (EF-farvande)

Dato

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1013/2008

af 15. oktober 2008

om forbud mod fiskeri efter tunge i VII f og VII g fra fartøjer, der fører irsk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 40/2008 af 16. januar 2008 om fastsættelse for 2008 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2008.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2008 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2008 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er efter den dato forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for Maritime Anliggender og Fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 19 af 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | IRL |
| Bestand | SOL/7FG. |
| Art | Tunge (Solea solea) |
| Område | VII f og VII g |
| Dato | 1.8.2008 |

Nr.

45/T&Q

Medlemsstat

IRL

Bestand

SOL/7FG.

Art

Tunge (Solea solea)

Område

VII f og VII g

Dato

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1014/2008

af 16. oktober 2008

om registrering af betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (České pivo (BGB), Cebreiro (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelsen »České pivo« og Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Cebreiro« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Tjekkiets ansøgning om registrering af betegnelsen »České pivo« og Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Cebreiro« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør disse betegnelser derfor registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør disse betegnelser derfor registreres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelserne i bilaget til denne forordning registreres hermed.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 16 af 23.1.2008, s. 14 (České pivo), EUT C 16 af 23.1.2008, s. 23 (Cebreiro).

2

---

BILAG

| 1. | Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:






  Kategori 1.3. | Oste |
| --- | --- | --- |

1.

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.

Oste

SPANIEN

Cebreiro (BOB)

| 2. | Fødevarer omhandlet i bilag I til forordningen:






  Kategori 2.1. | Øl |
| --- | --- | --- |

2.

Fødevarer omhandlet i bilag I til forordningen:

Kategori 2.1.

Øl

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

České pivo (BGB)

---

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/29

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1015/2008

af 16. oktober 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 1003/2008 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. oktober 2008

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Importtolden for korn, som gælder fra den 16. oktober 2008 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1003/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Importtolden for korn, som gælder fra den 16. oktober 2008 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1003/2008 (3).

| (2) | Da den beregnede gennemsnitlige importtold afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t, bør der foretages en tilsvarende justering af den importtold, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Da den beregnede gennemsnitlige importtold afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t, bør der foretages en tilsvarende justering af den importtold, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1003/2008.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1003/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1003/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I og II til forordning (EF) nr. 1003/2008 affattes som angivet i bilagene til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 17. oktober 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 275 af 16.10.2008, s. 34.

3

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 17. oktober 2008

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 (2) |
| af middel kvalitet | 0,00 (2) |
| af lav kvalitet | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUG | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 8,68 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 19,11 (2) |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00 (2)

af middel kvalitet

0,00 (2)

af lav kvalitet

0,00 (2)

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00 (2)

1002 00 00

RUG

19,11 (2)

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

8,68

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (3)

8,68 (2)

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

19,11 (2)

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  I henhold til forordning (EF) nr. 608/2008 er anvendelse af denne told suspenderet.

(3)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

15. oktober 2008

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Præmie for Golfen | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 4,76 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

195,25

112,11

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Præmie for Golfen

—

16,98

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

4,76

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 17,80 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

19,27 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

17,80 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/32

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 5. september 2008

om ændring af retningslinje ECB/2005/5 af 17. februar 2005 om Den Europæiske Centralbanks rapporteringskrav med hensyn til statistik over offentlige finanser samt fremgangsmåden ved informationsudveksling på dette område inden for det europæiske system af centralbanker

(ECB/2008/7)

(2008/802/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5,1, 12.1 og 14.3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Retningslinje ECB/2005/5 af 17. februar 2005 om Den Europæiske Centralbanks rapporteringskrav med hensyn til statistik over offentlige finanser samt fremgangsmåden ved informationsudveksling på dette område inden for det europæiske system af centralbanker (1) fordrer, at der indsamles data om den andel af statsgælden, der ejes af residenter uden for a medlemsstat, opdelt på gæld ejet af ikke-residenter inden for og uden for euroområdet. Derved bliver det muligt at opgøre den samlede statsgæld, der ejes af residenter uden for euroområdet ved at konsolidere positioner inden for euroområdet. Der er ikke længere noget behov herfor, idet den samlede statsgæld ejet af residenter uden for euroområdet siden marts 2008 offentliggøres som del af euroområdets kapitalbalance over for udlandet, som følge af indførelse af systemer på grundlag af security-by-security rapportering, kombineret med anvendelse af den centraliserede værdipapirdatabase (Centralised Securities Database, CSDB). Retningslinje ECB/2004/15 af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (2) hjemler de data, der kræves til denne statistik. Den forudsete yderligere udvikling af disse systemer på grundlag af security-by-security rapportering og af CSDB bør desuden med tiden gøre det muligt at indsamle flere oplysninger om beholdninger af statsgældspapirer på land og på sektor. Da der ikke længere er behov for henvisninger til »gæld tilhørende ikke-residenter inden for euroområdet« og »gæld tilhørende ikke-residenter uden for euroområdet«, bør disse betegnelser derfor udgå i bilag I og II i retningslinje ECB/2005/5 for at mindske rapporteringsbyrden. |
| --- | --- |

(1)

Retningslinje ECB/2005/5 af 17. februar 2005 om Den Europæiske Centralbanks rapporteringskrav med hensyn til statistik over offentlige finanser samt fremgangsmåden ved informationsudveksling på dette område inden for det europæiske system af centralbanker (1) fordrer, at der indsamles data om den andel af statsgælden, der ejes af residenter uden for a medlemsstat, opdelt på gæld ejet af ikke-residenter inden for og uden for euroområdet. Derved bliver det muligt at opgøre den samlede statsgæld, der ejes af residenter uden for euroområdet ved at konsolidere positioner inden for euroområdet. Der er ikke længere noget behov herfor, idet den samlede statsgæld ejet af residenter uden for euroområdet siden marts 2008 offentliggøres som del af euroområdets kapitalbalance over for udlandet, som følge af indførelse af systemer på grundlag af security-by-security rapportering, kombineret med anvendelse af den centraliserede værdipapirdatabase (Centralised Securities Database, CSDB). Retningslinje ECB/2004/15 af 16. juli 2004 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for betalingsbalancestatistik og statistik over kapitalbalancen over for udlandet samt opgørelse af internationale valutareserver (2) hjemler de data, der kræves til denne statistik. Den forudsete yderligere udvikling af disse systemer på grundlag af security-by-security rapportering og af CSDB bør desuden med tiden gøre det muligt at indsamle flere oplysninger om beholdninger af statsgældspapirer på land og på sektor. Da der ikke længere er behov for henvisninger til »gæld tilhørende ikke-residenter inden for euroområdet« og »gæld tilhørende ikke-residenter uden for euroområdet«, bør disse betegnelser derfor udgå i bilag I og II i retningslinje ECB/2005/5 for at mindske rapporteringsbyrden.

| (2) | Undtagelserne i bilag IV udløber ved udgangen af september 2008, hvormed bilag IV bliver overflødigt — |
| --- | --- |

(2)

Undtagelserne i bilag IV udløber ved udgangen af september 2008, hvormed bilag IV bliver overflødigt —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Retningslinje ECB/2005/5 ændres således:

| 1) | Bilag I og II erstattes af bilagene til denne retningslinje. |
| --- | --- |

1)

Bilag I og II erstattes af bilagene til denne retningslinje.

| 2) | Bilag IV udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag IV udgår.

Artikel 2

Denne retningslinje træder i kraft den 1. oktober 2008.

Artikel 3

Denne retningslinje finder anvendelse for alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 5. september 2008.

For ECB’s Styrelsesråd

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 109 af 29.4.2005, s. 81.

1

(2)  EUT L 354 af 30.11.2004, s. 34.

2

---

BILAG I

»BILAG I

DATAINDBERETNINGSKRAV

Det fuldstændige datasæt omfatter statistikker over indtægter og udgifter (tabel 1A, tabel 1B og tabel 1C), statistikker over gælds-/underskudsjustering (tabel 2A og tabel 2B) samt statistikker over gæld (tabel 3A og tabel 3B). Hovedkategorierne er i fed skrift, mens de øvrige er sekundære kategorier. Ufuldstændige sæt omfatter mindst hovedkategorierne opført under statistikker over indtægter og udgifter, statistikker over gælds-/underskudsjustering eller statistikker over gæld. Kategorierne vedrører den offentlige sektor, medmindre andet nævnes.

STATISTIKKER OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER

Tabel 1A

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Underskud (–) eller overskud (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service | 2 |
| Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service på delstatsniveau | 3 |
| Underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service | 4 |
| Underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde | 5 |
| Primært underskud (–) eller overskud (+) | 6 = 1 + 26 |
| Samlede indtægter | 7 = 9 + 31 |
| Samlede udgifter | 8 = 21 + 33 |
| Løbende indtægter | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Direkte skatter | 10 |
| heraf betales af virksomheder | 11 |
| heraf betales af husholdninger | 12 |
| Indirekte skatter | 13 |
| heraf merværdiafgift | 14 |
| Bidrag til sociale ordninger | 15 |
| heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger | 16 |
| heraf arbejdstagernes bidrag til sociale ordninger | 17 |
| Andre løbende indtægter | 18 |
| heraf renter modtaget | 19 |
| Salg | 20 |
| Løbende udgifter | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Løbende overførsler | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sociale overførsler | 23 |
| Tilskud | 24 |
| Andre løbende overførsler | 25 |
| Renteudgifter | 26 |
| Aflønning af ansatte | 27 |
| heraf lønninger | 28 |
| Forbrug i produktionen | 29 |
| Bruttoopsparing | 30 = 9 – 21 |
| Kapitalindtægter | 31 |
| heraf kapitalskatter | 32 |
| Kapitaludgifter | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investering | 34 |
| Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver | 35 |
| Kapitaloverførsler | 36 |
| Memorandumposter |
| Underskud (–) eller overskud (+) vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud | 37 |
| Renteudgifter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud | 38 |
| Indtægter fra salget af UMTS-licenser | 39 |
| Faktiske bidrag til sociale ordninger | 40 |
| Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier | 41 |
| Bruttonationalprodukt | 42 |
| Bruttonationalprodukt i faste priser | 43 |
| Offentlige investeringer i faste priser | 44 |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Underskud (–) eller overskud (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service

2

Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service på delstatsniveau

3

Underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service

4

Underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde

5

Primært underskud (–) eller overskud (+)

6 = 1 + 26

Samlede indtægter

7 = 9 + 31

Samlede udgifter

8 = 21 + 33

Løbende indtægter

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Direkte skatter

10

heraf betales af virksomheder

11

heraf betales af husholdninger

12

Indirekte skatter

13

heraf merværdiafgift

14

Bidrag til sociale ordninger

15

heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger

16

heraf arbejdstagernes bidrag til sociale ordninger

17

Andre løbende indtægter

18

heraf renter modtaget

19

Salg

20

Løbende udgifter

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Løbende overførsler

22 = 23 + 24 + 25

Sociale overførsler

23

Tilskud

24

Andre løbende overførsler

25

Renteudgifter

26

Aflønning af ansatte

27

heraf lønninger

28

Forbrug i produktionen

29

Bruttoopsparing

30 = 9 – 21

Kapitalindtægter

31

heraf kapitalskatter

32

Kapitaludgifter

33 = 34 + 35 + 36

Investering

34

Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver

35

Kapitaloverførsler

36

Memorandumposter

Underskud (–) eller overskud (+) vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

37

Renteudgifter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

38

Indtægter fra salget af UMTS-licenser

39

Faktiske bidrag til sociale ordninger

40

Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier

41

Bruttonationalprodukt

42

Bruttonationalprodukt i faste priser

43

Offentlige investeringer i faste priser

44

Tabel 1B

| Kategori | Nr. og lineære |
| --- | --- |
| Indbetalinger fra medlemsstater til Den Europæiske Unions budget | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet | 2 |
| heraf moms modtaget af EU-budgettet | 3 |
| Løbende internationalt samarbejde, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet | 4 |
| Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet | 5 |
| heraf EF’s fjerde indtægtskilde | 6 |
| Kapitaloverførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet | 7 |
| EU-udgifter i medlemsstater | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Tilskud, som indbetales af EU-budgettet | 9 |
| Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige | 10 |
| Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder | 11 |
| Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige | 12 |
| Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder | 13 |
| Nettoindtægter fra EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –) | 14 = 8 – 1 |
| Memorandumposter |
| Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter | 15 |

Kategori

Nr. og lineære

Indbetalinger fra medlemsstater til Den Europæiske Unions budget

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet

2

heraf moms modtaget af EU-budgettet

3

Løbende internationalt samarbejde, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet

4

Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet

5

heraf EF’s fjerde indtægtskilde

6

Kapitaloverførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet

7

EU-udgifter i medlemsstater

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Tilskud, som indbetales af EU-budgettet

9

Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige

10

Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder

11

Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige

12

Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder

13

Nettoindtægter fra EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –)

14 = 8 – 1

Memorandumposter

Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter

15

Tabel 1C

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Udgifter til konsum | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Udgifter til individuelt konsum | 2 |
| Udgifter til kollektivt konsum | 3 |
| Aflønning af ansatte | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Forbrug i produktionen | 5 = [1A.29] |
| Sociale overførsler i naturalier, der leveres af markedsmæssige producenter | 6 |
| Forbrug af fast realkapital | 7 |
| Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget | 8 |
| Nettooverskuddet af produktionen | 9 |
| Salg | 10 = [1A.20] |
| Memorandumposter |
| Udgifter til konsum i faste priser | 11 |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Udgifter til konsum

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Udgifter til individuelt konsum

2

Udgifter til kollektivt konsum

3

Aflønning af ansatte

4 = [1A.27]
   (1)

Forbrug i produktionen

5 = [1A.29]

Sociale overførsler i naturalier, der leveres af markedsmæssige producenter

6

Forbrug af fast realkapital

7

Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget

8

Nettooverskuddet af produktionen

9

Salg

10 = [1A.20]

Memorandumposter

Udgifter til konsum i faste priser

11

STATISTIKKER OVER GÆLDS-/UNDERSKUDSJUSTERING

Tabel 2A

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Underskud (–) eller overskud (+) | 1 = [1A.1] |
| Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti | 2 = 1 – 3 |
| Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver | 3 = 4 – 15 |
| Transaktioner i finansielle aktiver (konsolideret) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transaktioner i sedler og mønt samt indskud | 5 |
| Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — kort- og langfristede værdipapirer | 6 |
| Transaktioner i finansielle derivater | 7 |
| Transaktioner i lån | 8 |
| Transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser | 9 |
| Privatiseringer | 10 |
| Kapitaltilførsler | 11 |
| Andre | 12 |
| Transaktioner i andre finansielle aktiver | 13 |
| heraf påløbne skatter minus kontante skatteindtægter | 14 |
| Transaktioner i passiver (konsolideret) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transaktioner i sedler og mønt samt indskud | 16 |
| Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — kortfristede værdipapirer | 17 |
| Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — langfristede værdipapirer | 18 |
| Transaktioner i finansielle derivater | 19 |
| Transaktioner i lån | 20 |
| heraf lån fra centralbank | 21 |
| Transaktioner i andre passiver | 22 |
| Transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret)


  = statens lånebehov (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter | 24 |
| Transaktioner i gældsinstrumenter i national valuta | 25 |
| Transaktioner i gældsinstrumenter i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat
   (2) | 26 |
| Transaktioner i gældsinstrumenter i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat | 27 |
| Andre strømme | 28 = 29 + 32 |
| Værdifastsættelseseffekt vedrørende gæld | 29 = 30 + 31 |
| Kapitalgevinst og -tab på valuta | 30 |
| Andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi | 31 |
| Andre mængdemæssige ændringer i gæld | 32 |
| Ændringer i gæld | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Underskud (–) eller overskud (+)

1 = [1A.1]

Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti

2 = 1 – 3

Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver

3 = 4 – 15

Transaktioner i finansielle aktiver (konsolideret)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud

5

Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — kort- og langfristede værdipapirer

6

Transaktioner i finansielle derivater

7

Transaktioner i lån

8

Transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser

9

Privatiseringer

10

Kapitaltilførsler

11

Andre

12

Transaktioner i andre finansielle aktiver

13

heraf påløbne skatter minus kontante skatteindtægter

14

Transaktioner i passiver (konsolideret)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud

16

Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — kortfristede værdipapirer

17

Transaktioner i andre værdipapirer end aktier — langfristede værdipapirer

18

Transaktioner i finansielle derivater

19

Transaktioner i lån

20

heraf lån fra centralbank

21

Transaktioner i andre passiver

22

Transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret)

= statens lånebehov (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter

24

Transaktioner i gældsinstrumenter i national valuta

25

Transaktioner i gældsinstrumenter i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat
   (2)

26

Transaktioner i gældsinstrumenter i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat

27

Andre strømme

28 = 29 + 32

Værdifastsættelseseffekt vedrørende gæld

29 = 30 + 31

Kapitalgevinst og -tab på valuta

30

Andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi

31

Andre mængdemæssige ændringer i gæld

32

Ændringer i gæld

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Tabel 2B

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Transaktioner i gæld — ikke-konsolideret | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret | 2 |
| Transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret | 3 |
| Transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret | 4 |
| Transaktioner i lån hos centralbanken | 5 |
| Transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret | 6 |
| Konsoliderede transaktioner | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsoliderede transaktioner — sedler og mønt samt indskud | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsoliderede transaktioner — kortfristede værdipapirer | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsoliderede transaktioner — langfristede værdipapirer | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsoliderede transaktioner — lån | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Transaktioner i gæld — ikke-konsolideret

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret

2

Transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret

3

Transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret

4

Transaktioner i lån hos centralbanken

5

Transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret

6

Konsoliderede transaktioner

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsoliderede transaktioner — sedler og mønt samt indskud

8 = 2 – [2A.16]

Konsoliderede transaktioner — kortfristede værdipapirer

9 = 3 – [2A.17]

Konsoliderede transaktioner — langfristede værdipapirer

10 = 4 – [2A.18]

Konsoliderede transaktioner — lån

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIKKER OVER GÆLD

Tabel 3A

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Gæld | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Gæld — sedler og mønt samt indskud (passiver) | 2 |
| Gæld — kortfristede værdipapirer (passiver) | 3 |
| Gæld — langfristede værdipapirer (passiver) | 4 |
| Gæld — lån fra centralbank (passiver) | 5 |
| Gæld — andre lån (passiver) | 6 |
| Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Gæld tilhørende centralbanken | 8 |
| Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner | 9 |
| Gæld tilhørende andre finansielle institutioner | 10 |
| Gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten | 11 |
| Gæld tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten | 12 |
| Gæld i national valuta | 13 |
| Gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat | 14 |
| Gæld i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat | 15 |
| Kortfristet gæld | 16 |
| Langfristet gæld | 17 |
| heraf variabel rente | 18 |
| Gæld med restløbetid på op til 1 år | 19 |
| Gæld med restløbetid på over 1 år og op til 5 år | 20 |
| heraf variabel rente | 21 |
| Gæld med restløbetid på over 5 år | 22 |
| heraf variabel rente | 23 |
| Offentlig gældskomponent (statslig forvaltning og service) | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Offentlig gældskomponent (offentlig forvaltning og service på delstatsniveau) | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Offentlig gældskomponent (kommunal forvaltning og service) | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Offentlig gældskomponent (sociale kasser og fonde) | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Memorandumposter |
| Gennemsnitlig restløbetid for gæld | 28 |
| Gæld — nul-kupon-obligationer | 29 |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Gæld

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Gæld — sedler og mønt samt indskud (passiver)

2

Gæld — kortfristede værdipapirer (passiver)

3

Gæld — langfristede værdipapirer (passiver)

4

Gæld — lån fra centralbank (passiver)

5

Gæld — andre lån (passiver)

6

Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Gæld tilhørende centralbanken

8

Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner

9

Gæld tilhørende andre finansielle institutioner

10

Gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten

11

Gæld tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten

12

Gæld i national valuta

13

Gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat

14

Gæld i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat

15

Kortfristet gæld

16

Langfristet gæld

17

heraf variabel rente

18

Gæld med restløbetid på op til 1 år

19

Gæld med restløbetid på over 1 år og op til 5 år

20

heraf variabel rente

21

Gæld med restløbetid på over 5 år

22

heraf variabel rente

23

Offentlig gældskomponent (statslig forvaltning og service)

24 = [3B.7] – [3B.15]

Offentlig gældskomponent (offentlig forvaltning og service på delstatsniveau)

25 = [3B.9] – [3B.16]

Offentlig gældskomponent (kommunal forvaltning og service)

26 = [3B.11] – [3B.17]

Offentlig gældskomponent (sociale kasser og fonde)

27 = [3B.13] – [3B.18]

Memorandumposter

Gennemsnitlig restløbetid for gæld

28

Gæld — nul-kupon-obligationer

29

Tabel 3B

| Kategori | Nr. og lineære sammenhænge |
| --- | --- |
| Gæld (ikke-konsolideret) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsoliderede elementer | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsoliderede elementer — sedler og mønt samt indskud | 3 |
| Konsoliderede elementer — kortfristede værdipapirer | 4 |
| Konsoliderede elementer — langfristede værdipapirer | 5 |
| Konsoliderede elementer — lån | 6 |
| Gæld udstedt af statslig forvaltning og service | 7 |
| heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer | 8 |
| Gæld udstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | 9 |
| heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer | 10 |
| Gæld udstedt af kommunal forvaltning og service | 11 |
| heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer | 12 |
| Gæld udstedt af sociale kasser og fonde | 13 |
| heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer | 14 |
| Memorandumposter |
| Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer | 15 |
| Gæld tilhørende den delstatslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer | 16 |
| Gæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer | 17 |
| Gæld tilhørende sociale kasser og fonde, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer | 18« |

Kategori

Nr. og lineære sammenhænge

Gæld (ikke-konsolideret)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsoliderede elementer

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsoliderede elementer — sedler og mønt samt indskud

3

Konsoliderede elementer — kortfristede værdipapirer

4

Konsoliderede elementer — langfristede værdipapirer

5

Konsoliderede elementer — lån

6

Gæld udstedt af statslig forvaltning og service

7

heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer

8

Gæld udstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

9

heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer

10

Gæld udstedt af kommunal forvaltning og service

11

heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer

12

Gæld udstedt af sociale kasser og fonde

13

heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer

14

Memorandumposter

Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer

15

Gæld tilhørende den delstatslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer

16

Gæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer

17

Gæld tilhørende sociale kasser og fonde, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer

18«

---

(1)  [x.y] henviser til kategorinummer y i tabel x.

1

(2)  Indberettes for årene, før en medlemsstat blev en deltagende medlemsstat

2

---

BILAG II

»BILAG II

METODOLOGISKE DEFINITIONER

1.   Metodologiske henvisninger

De kategorier, der er beskrevet i bilag I, er generelt set defineret med henvisning til bilag A i ENS 95 og/eller Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssige store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1). Supplerende metodologiske definitioner er nedfældet i denne retningslinjes artikel 1. Navnlig er de koder, der henviser til sektorer og delsektorer, nærmere beskrevet i følgende tabel.

Sektorer og delsektorer i ENS 95

| | | Offentlig | Private, nationalt kontrollerede | Udenlandsk kontrolleret |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Den samlede økonomi | S.1 | | | |
| Ikke-finansielle selskaber | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finansielle selskaber | S.12 | | | |
| Centralbank | S.121 | | | |
| Andre monetære finansielle institutioner | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finansielle hjælpeenheder | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Forsikringsselskaber og pensionskasser | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Offentlig forvaltning og service | S.13 | | | |
| Statslig forvaltning og service | S.1311 | | | |
| Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau | S.1312 | | | |
| Kommunal forvaltning og service | S.1313 | | | |
| Sociale kasser og fonde | S.1314 | | | |
| Husholdninger | S.14 | | | |
| Nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger | S.15 | | | |
| Resten af verden | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| EU-medlemsstater | S.211 | | | |
| EU-institutionerne | S.212 | | | |
| Tredjelande og internationale organisationer | S.22 | | | |

Offentlig

Private, nationalt kontrollerede

Udenlandsk kontrolleret

Den samlede økonomi

S.1

Ikke-finansielle selskaber

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finansielle selskaber

S.12

Centralbank

S.121

Andre monetære finansielle institutioner

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finansielle hjælpeenheder

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Forsikringsselskaber og pensionskasser

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Offentlig forvaltning og service

S.13

Statslig forvaltning og service

S.1311

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

S.1312

Kommunal forvaltning og service

S.1313

Sociale kasser og fonde

S.1314

Husholdninger

S.14

Nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger

S.15

Resten af verden

S.2

EU

S.21

EU-medlemsstater

S.211

EU-institutionerne

S.212

Tredjelande og internationale organisationer

S.22

2.   Definition af kategorierne (2)

Tabel 1A

| 1. | Underskud (-) eller overskud (+) [1A.1] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.13. |
| --- | --- |

1.

Underskud (-) eller overskud (+) [1A.1] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.13.

| 2. | Underskud (-) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.2] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1311. |
| --- | --- |

2.

Underskud (-) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.2] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1311.

| 3. | Underskud (-) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.3] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1312. |
| --- | --- |

3.

Underskud (-) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.3] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1312.

| 4. | Underskud (-) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.4] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1313. |
| --- | --- |

4.

Underskud (-) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.4] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1313.

| 5. | Underskud (-) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.5] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1314. |
| --- | --- |

5.

Underskud (-) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.5] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) (B.9) i S.1314.

| 6. | Primært underskud (-) eller overskud (+) [1A.6] er lig med underskud (-) eller overskud (+) [1A.1] plus renteudgifter [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Primært underskud (-) eller overskud (+) [1A.6] er lig med underskud (-) eller overskud (+) [1A.1] plus renteudgifter [1A.26].

| 7. | Samlede indtægter [1A.7] er lig med løbende indtægter [1A.9] plus kapitalindtægter [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Samlede indtægter [1A.7] er lig med løbende indtægter [1A.9] plus kapitalindtægter [1A.31].

| 8. | Samlede udgifter [1A.8] er lig med løbende udgifter [1A.21] plus kapitaludgifter [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Samlede udgifter [1A.8] er lig med løbende udgifter [1A.21] plus kapitaludgifter [1A.33].

| 9. | Løbende indtægter [1A.9] er lig med direkte skatter [1A.10] plus indirekte skatter [1A.13] plus bidrag til sociale ordninger [1A.15] plus andre løbende indtægter [1A.18] plus salg [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Løbende indtægter [1A.9] er lig med direkte skatter [1A.10] plus indirekte skatter [1A.13] plus bidrag til sociale ordninger [1A.15] plus andre løbende indtægter [1A.18] plus salg [1A.20].

| 10. | Direkte skatter [1A.10] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

10.

Direkte skatter [1A.10] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13.

| 11. | Direkte skatter, hvoraf betales af virksomheder [1A.11] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.11 og S.12. |
| --- | --- |

11.

Direkte skatter, hvoraf betales af virksomheder [1A.11] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.11 og S.12.

| 12. | Direkte skatter, hvoraf betales af husholdninger [1A.12] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.14. |
| --- | --- |

12.

Direkte skatter, hvoraf betales af husholdninger [1A.12] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.14.

| 13. | Indirekte skatter [1A.13] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.13, plus indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Indirekte skatter [1A.13] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.13, plus indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet [1B.2].

| 14. | Indirekte skatter, heraf moms [1A.14] er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.13 og S.212. |
| --- | --- |

14.

Indirekte skatter, heraf moms [1A.14] er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.13 og S.212.

| 15. | Bidrag til sociale ordninger [1A.15] er lig med bidrag til sociale ordninger (D.61), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

15.

Bidrag til sociale ordninger [1A.15] er lig med bidrag til sociale ordninger (D.61), der er opført under tilgang i S.13.

| 16. | Bidrag til sociale ordninger, heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger [1A.16] er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.6111), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

16.

Bidrag til sociale ordninger, heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger [1A.16] er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.6111), der er opført under tilgang i S.13.

| 17. | Bidrag til sociale ordninger, heraf lønmodtagerbidrag til sociale ordninger [1A.17] er lig med lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.6112), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

17.

Bidrag til sociale ordninger, heraf lønmodtagerbidrag til sociale ordninger [1A.17] er lig med lønmodtagerbidrag til sociale ordninger (D.6112), der er opført under tilgang i S.13.

| 18. | Andre løbende indtægter [1A.18] er lig med formueindkomst (D.4), skadesforsikringerstatninger (D.72), løbende internationalt samarbejde (D.74) og diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.13, undtagen S.13-tilgang for renter (D.41), som også er en anvendelse i S.13, plus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), som også er en anvendelse i S.13, minus løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10] plus nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14], hvis disse er positive. |
| --- | --- |

18.

Andre løbende indtægter [1A.18] er lig med formueindkomst (D.4), skadesforsikringerstatninger (D.72), løbende internationalt samarbejde (D.74) og diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.13, undtagen S.13-tilgang for renter (D.41), som også er en anvendelse i S.13, plus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), som også er en anvendelse i S.13, minus løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10] plus nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14], hvis disse er positive.

| 19. | Andre løbende indtægter, heraf renter modtaget [1A.19] er lig med renter (D.41), der er opført under tilgang i S.13, og anvendelse af alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

19.

Andre løbende indtægter, heraf renter modtaget [1A.19] er lig med renter (D.41), der er opført under tilgang i S.13, og anvendelse af alle sektorer undtagen S.13.

| 20. | Salg [1A.20] er lig med markedsmæssig produktion (P.11) plus produktion til eget brug (P.12) plus anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

20.

Salg [1A.20] er lig med markedsmæssig produktion (P.11) plus produktion til eget brug (P.12) plus anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131), der er opført under tilgang i S.13.

| 21. | Løbende udgifter [1A.21] er lig med løbende overførsler [1A.22] plus renteudgifter [1A.26] plus aflønning af ansatte [1A.27] plus forbrug i produktionen [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Løbende udgifter [1A.21] er lig med løbende overførsler [1A.22] plus renteudgifter [1A.26] plus aflønning af ansatte [1A.27] plus forbrug i produktionen [1A.29].

| 22. | Løbende overførsler [1A.22] er lig med sociale overførsler [1A.23] plus subsidier [1A.24] plus andre løbende overførsler [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Løbende overførsler [1A.22] er lig med sociale overførsler [1A.23] plus subsidier [1A.24] plus andre løbende overførsler [1A.25].

| 23. | Sociale overførsler [1A.23] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62) plus sociale overførsler i naturalier vedrørende udgifter til produkter, der leveres til husholdninger gennem markedsmæssige producenter (D.6311 + D.63121 + D.63131), der er opført under anvendelse i S.13, plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15. |
| --- | --- |

23.

Sociale overførsler [1A.23] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62) plus sociale overførsler i naturalier vedrørende udgifter til produkter, der leveres til husholdninger gennem markedsmæssige producenter (D.6311 + D.63121 + D.63131), der er opført under anvendelse i S.13, plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15.

| 24. | Tilskud [1A.24] er lig med tilskud (D.3) opført under tilgang i S.13, plus tilskud, som indbetales af EU-budgettet [1B.9] til nationale residenter. |
| --- | --- |

24.

Tilskud [1A.24] er lig med tilskud (D.3) opført under tilgang i S.13, plus tilskud, som indbetales af EU-budgettet [1B.9] til nationale residenter.

| 25. | Andre løbende overførsler [1A.25] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), andre produktionsskatter (D.29), formueindkomst (D.4) undtagen renter (D.41), skadesforsikringpræmier netto (D.71), løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under anvendelse i S.13, samt diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.15, minus løbende overførsler (D.74 og D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4 og 1B.5], minus nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14], hvis disse er negative. |
| --- | --- |

25.

Andre løbende overførsler [1A.25] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), andre produktionsskatter (D.29), formueindkomst (D.4) undtagen renter (D.41), skadesforsikringpræmier netto (D.71), løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under anvendelse i S.13, samt diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.15, minus løbende overførsler (D.74 og D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4 og 1B.5], minus nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14], hvis disse er negative.

| 26. | Renteudgifter [1A.26] er lig med renter (D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

26.

Renteudgifter [1A.26] er lig med renter (D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13.

| 27. | Aflønning af ansatte [1A.27] er lig med aflønning af ansatte (D.1), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

27.

Aflønning af ansatte [1A.27] er lig med aflønning af ansatte (D.1), der er opført under anvendelse i S.13.

| 28. | Aflønning af ansatte, heraf løn [1A.28] er lig med løn (D.11), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

28.

Aflønning af ansatte, heraf løn [1A.28] er lig med løn (D.11), der er opført under anvendelse i S.13.

| 29. | Forbrug i produktionen [1A.29] er lig med forbrug i produktionen (P.2), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

29.

Forbrug i produktionen [1A.29] er lig med forbrug i produktionen (P.2), der er opført under anvendelse i S.13.

| 30. | Bruttoopsparing [1A.30] er lig med løbende indtægter [1A.9] minus løbende udgifter [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruttoopsparing [1A.30] er lig med løbende indtægter [1A.9] minus løbende udgifter [1A.21].

| 31. | Kapitalindtægter [1A.31] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales af alle sektorer undtagen S.13, minus kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitalindtægter [1A.31] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales af alle sektorer undtagen S.13, minus kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12].

| 32. | Kapitalindtægter, heraf kapitalskatter [1A.32] er lig med kapitalskatter (D.91), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

32.

Kapitalindtægter, heraf kapitalskatter [1A.32] er lig med kapitalskatter (D.91), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.

| 33. | Investeringsudgifter [1A.33] er lig med investering [1A.34] plus andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.35] plus kapitaloverførsler [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Investeringsudgifter [1A.33] er lig med investering [1A.34] plus andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.35] plus kapitaloverførsler [1A.36].

| 34. | Investering [1A.34] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. |
| --- | --- |

34.

Investering [1A.34] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13.

| 35. | Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.35] er lig med stigning i lagerbeholdninger (P.52), nettoanskaffelser af værdigenstande (P.53) og nettoanskaffelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. |
| --- | --- |

35.

Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.35] er lig med stigning i lagerbeholdninger (P.52), nettoanskaffelser af værdigenstande (P.53) og nettoanskaffelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (K.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13.

| 36. | Kapitaloverførsler [1A.36] er lig med kapitaloverførsler (D.9) opført under ændringer i passiver og nettoformue i S.13 samt som kapitaloverførsler, som modtages af alle sektorer undtagen S.13, plus kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13], minus kapitaloverførsler, som indbetales af sektoren offentlig forvaltning og service til EU-budgettet [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Kapitaloverførsler [1A.36] er lig med kapitaloverførsler (D.9) opført under ændringer i passiver og nettoformue i S.13 samt som kapitaloverførsler, som modtages af alle sektorer undtagen S.13, plus kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13], minus kapitaloverførsler, som indbetales af sektoren offentlig forvaltning og service til EU-budgettet [1B.7].

| 37. | Underskud (-) eller overskud (+) for EDP (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud) [1A.37] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) for EDP (EDPB.9) i S.13. |
| --- | --- |

37.

Underskud (-) eller overskud (+) for EDP (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud) [1A.37] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (-) for EDP (EDPB.9) i S.13.

| 38. | EDP-renteudgifter [1A.38] er lig med EDP-renter (EDPD.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

38.

EDP-renteudgifter [1A.38] er lig med EDP-renter (EDPD.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13.

| 39. | Indtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] er lig med indtægterne fra salget af tredjegenerationsmobiltelefonlicenser, registreret som afhændelse af et ikke-finansielt aktiv ifølge Eurostats afgørelse om tildeling af mobiltelefonlicenser. |
| --- | --- |

39.

Indtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] er lig med indtægterne fra salget af tredjegenerationsmobiltelefonlicenser, registreret som afhændelse af et ikke-finansielt aktiv ifølge Eurostats afgørelse om tildeling af mobiltelefonlicenser.

| 40. | Faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.40] er lig med faktiske bidrag til sociale ordninger (D.611), der er opført under tilgang i S.13. |
| --- | --- |

40.

Faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.40] er lig med faktiske bidrag til sociale ordninger (D.611), der er opført under tilgang i S.13.

| 41. | Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.41] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

41.

Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.41] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), der er opført under anvendelse i S.13.

| 42. | Bruttonationalprodukt [1A.42] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i markedspriser. |
| --- | --- |

42.

Bruttonationalprodukt [1A.42] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i markedspriser.

| 43. | Bruttonationalprodukt i faste priser [1A.43] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i faste priser. |
| --- | --- |

43.

Bruttonationalprodukt i faste priser [1A.43] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i faste priser.

| 44. | Offentlige investeringer i faste priser [1A.44] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, i faste priser. |
| --- | --- |

44.

Offentlige investeringer i faste priser [1A.44] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, i faste priser.

Tabel 1B

| 1. | Indbetalinger fra medlemsstater til EU-budgettet [1B.1] er lig med indirekte skatter modtaget af EU-budgettet plus løbende internationalt samarbejde (D.74) som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4] plus diverse løbende overførsler (D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5] plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Indbetalinger fra medlemsstater til EU-budgettet [1B.1] er lig med indirekte skatter modtaget af EU-budgettet plus løbende internationalt samarbejde (D.74) som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4] plus diverse løbende overførsler (D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5] plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7].

| 2. | Indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet [1B.2], er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.212. |
| --- | --- |

2.

Indirekte skatter, som indbetales til EU-budgettet [1B.2], er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.212.

| 3. | Indirekte skatter, heraf moms modtaget af EU-budgettet [1B.3], er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.212. |
| --- | --- |

3.

Indirekte skatter, heraf moms modtaget af EU-budgettet [1B.3], er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.212.

| 4. | Løbende internationalt samarbejde, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

4.

Løbende internationalt samarbejde, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13.

| 5. | Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5], er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

5.

Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5], er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13.

| 6. | Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet, heraf EF’s fjerde indtægtskilde [1B.6], er lig med den BNI-baserede fjerde indtægtskilde (ENS 95, 4 138), der er opført under diverse løbende overførsler (D.75), under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

6.

Diverse løbende overførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet, heraf EF’s fjerde indtægtskilde [1B.6], er lig med den BNI-baserede fjerde indtægtskilde (ENS 95, 4 138), der er opført under diverse løbende overførsler (D.75), under tilgang i S.212 og anvendelse i S.13.

| 7. | Kapitaloverførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7] er lig med betalte kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som modtagne kapitaloverførsler i S.212. |
| --- | --- |

7.

Kapitaloverførsler, som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7] er lig med betalte kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som modtagne kapitaloverførsler i S.212.

| 8. | EU-udgifter i medlemsstater [1B.8] er lig med tilskud (D.3), som indbetales af EU-budgettet [1B.9], plus løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], plus løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

EU-udgifter i medlemsstater [1B.8] er lig med tilskud (D.3), som indbetales af EU-budgettet [1B.9], plus løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], plus løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13].

| 9. | Subsidier, der betales af EU-budgettet [1B.9] er lig med subsidier (D.3), der er opført under tilgang i S.212. |
| --- | --- |

9.

Subsidier, der betales af EU-budgettet [1B.9] er lig med subsidier (D.3), der er opført under tilgang i S.212.

| 10. | Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.7) plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S. 13 og anvendelse i S. 212. |
| --- | --- |

10.

Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.7) plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S. 13 og anvendelse i S. 212.

| 11. | Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.212 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

11.

Løbende overførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.212 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13.

| 12. | Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt under ændringer i aktiver i S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt under ændringer i aktiver i S.212.

| 13. | Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i aktiver i S.212 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitaloverførsler, som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i aktiver i S.212 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 14. | Nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14] er lig med det offentliges nettoindtægter fra EU-budgettet plus ikke-offentlige enheders nettoindtægter fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

14.

Nettoindtægter fra EU-budgettet [1B.14] er lig med det offentliges nettoindtægter fra EU-budgettet plus ikke-offentlige enheders nettoindtægter fra EU-budgettet.

| 15. | Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.15] er den del af markedsmæssig produktion (P.11), der er opført under tilgang i S.13, og som er de omkostninger ved opkrævning af egne indtægter, der indbetales af EU-budgettet. |
| --- | --- |

15.

Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.15] er den del af markedsmæssig produktion (P.11), der er opført under tilgang i S.13, og som er de omkostninger ved opkrævning af egne indtægter, der indbetales af EU-budgettet.

Tabel 1C

| 1. | Udgifter til konsum [1C.1] er lig med udgifter til konsum (P.3), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

1.

Udgifter til konsum [1C.1] er lig med udgifter til konsum (P.3), der er opført under anvendelse i S.13.

| 2. | Udgifter til individuelt konsum [1C.2] er lig med udgifter til individuelt konsum (P.31), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

2.

Udgifter til individuelt konsum [1C.2] er lig med udgifter til individuelt konsum (P.31), der er opført under anvendelse i S.13.

| 3. | Udgifter til kollektivt konsum [1C.3] er lig med udgifter til kollektivt konsum (P.32), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

3.

Udgifter til kollektivt konsum [1C.3] er lig med udgifter til kollektivt konsum (P.32), der er opført under anvendelse i S.13.

| 4. | Aflønning af ansatte [1C.4] er lig med [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Aflønning af ansatte [1C.4] er lig med [1A.27].

| 5. | Forbrug i produktionen [1C.5] er lig med [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Forbrug i produktionen [1C.5] er lig med [1A.29].

| 6. | Sociale overførsler i naturalier, der leveres af markedsmæssige producenter [1C.6], er lig med sociale overførsler i naturalier vedrørende udgifter til produkter, der leveres til husholdninger gennem markedsmæssige producenter (D.6311 + D.63121 + D.63131), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

6.

Sociale overførsler i naturalier, der leveres af markedsmæssige producenter [1C.6], er lig med sociale overførsler i naturalier vedrørende udgifter til produkter, der leveres til husholdninger gennem markedsmæssige producenter (D.6311 + D.63121 + D.63131), der er opført under anvendelse i S.13.

| 7. | Forbrug af fast realkapital [1C.7] er lig med forbrug af fast realkapital (K.1), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

7.

Forbrug af fast realkapital [1C.7] er lig med forbrug af fast realkapital (K.1), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.

| 8. | Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget [1C.8] er lig med indbetalinger af andre produktionsskatter (D.29), der er opført under anvendelse i S.13, minus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), der er opført under anvendelse i S.13. |
| --- | --- |

8.

Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget [1C.8] er lig med indbetalinger af andre produktionsskatter (D.29), der er opført under anvendelse i S.13, minus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), der er opført under anvendelse i S.13.

| 9. | Nettooverskuddet af produktionen [1C.9] er lig med overskud af produktionen, netto (B.2n) i S.13. |
| --- | --- |

9.

Nettooverskuddet af produktionen [1C.9] er lig med overskud af produktionen, netto (B.2n) i S.13.

| 10. | Salg [1C.10] er lig med [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Salg [1C.10] er lig med [1A.20].

| 11. | Udgifter til konsum i faste priser [1C.11] er lig med udgifter til konsum (P.3), der er opført under anvendelse i S.13, i faste priser. |
| --- | --- |

11.

Udgifter til konsum i faste priser [1C.11] er lig med udgifter til konsum (P.3), der er opført under anvendelse i S.13, i faste priser.

Tabel 2A

| 1. | Underskud (-) eller overskud (+) [2A.1] er lig med [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Underskud (-) eller overskud (+) [2A.1] er lig med [1A.1].

| 2. | Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti [2A.2] er lig med underskud (-) eller overskud (+) [2A.1] minus nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti [2A.2] er lig med underskud (-) eller overskud (+) [2A.1] minus nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.3].

| 3. | Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.3] er lig med transaktioner i nettoanskaffelsen af finansielle aktiver [2A.4] minus nettoændringen af transaktioner i passiver [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.3] er lig med transaktioner i nettoanskaffelsen af finansielle aktiver [2A.4] minus nettoændringen af transaktioner i passiver [2A.15].

| 4. | Transaktioner i finansielle aktiver [2A.4] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.5], transaktioner i værdipapirer undtagen aktier (F.33) [2A.6], transaktioner i finansielle derivater (F.34) [2A.7], transaktioner i lån (F.4) [2A.8], transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5) [2A.9] og transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13], der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i finansielle aktiver [2A.4] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.5], transaktioner i værdipapirer undtagen aktier (F.33) [2A.6], transaktioner i finansielle derivater (F.34) [2A.7], transaktioner i lån (F.4) [2A.8], transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5) [2A.9] og transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13], der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 5. | Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (aktiver) [2A.5] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (aktiver) [2A.5] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 6. | Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — kort- og langfristede værdipapirer (aktiver) [2A.6] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — kort- og langfristede værdipapirer (aktiver) [2A.6] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 7. | Transaktioner i finansielle derivater (aktiver) [2A.7] er lig med nettobetalinger af finansielle derivater (F.34), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

7.

Transaktioner i finansielle derivater (aktiver) [2A.7] er lig med nettobetalinger af finansielle derivater (F.34), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 8. | Transaktioner i lån (aktiver) [2A.8] er lig med nye offentlige lån (F.4) efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

8.

Transaktioner i lån (aktiver) [2A.8] er lig med nye offentlige lån (F.4) efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 9. | Transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser [2A.9] er lig med nettoanskaffelse af aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. |
| --- | --- |

9.

Transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser [2A.9] er lig med nettoanskaffelse af aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13.

| 10. | Privatisering (netto) [2A.10] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, der udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol (ENS 95, stk. 2.26) (3) over debitorenheden i S.13; sådanne transaktioner kan udføres af S.13 direkte med debitorenheden eller med en anden kreditorenhed. |
| --- | --- |

10.

Privatisering (netto) [2A.10] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, der udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol (ENS 95, stk. 2.26) (3) over debitorenheden i S.13; sådanne transaktioner kan udføres af S.13 direkte med debitorenheden eller med en anden kreditorenhed.

| 11. | Kapitalindførsel (netto) [2A.11] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som udføres af S.13 direkte med debitorenheden. |
| --- | --- |

11.

Kapitalindførsel (netto) [2A.11] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som udføres af S.13 direkte med debitorenheden.

| 12. | Anden [2A.12] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11, S.12 eller S.14, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som ikke udføres af S.13 direkte med debitorenheden, men med en anden kreditorenhed. |
| --- | --- |

12.

Anden [2A.12] er lig med transaktioner i aktier og andre ejerandelsbeviser (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11, S.12 eller S.14, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som ikke udføres af S.13 direkte med debitorenheden, men med en anden kreditorenhed.

| 13. | Transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13] er lig med nettoanskaffelse af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, nettoanskaffelse af forsikringstekniske reserver (F.6) samt andre tilgodehavender (F.7), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

13.

Transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13] er lig med nettoanskaffelse af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, nettoanskaffelse af forsikringstekniske reserver (F.6) samt andre tilgodehavender (F.7), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 14. | Transaktioner i andre finansielle aktiver, heraf påløbne skatter minus kontante skatteindtægter [2A.14] er lig den del af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7) vedrørende skatter og bidrag til sociale ordninger, der er registreret under D2, D5, D6 og D91, minus faktisk opkrævne skatter, der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

14.

Transaktioner i andre finansielle aktiver, heraf påløbne skatter minus kontante skatteindtægter [2A.14] er lig den del af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.7) vedrørende skatter og bidrag til sociale ordninger, der er registreret under D2, D5, D6 og D91, minus faktisk opkrævne skatter, der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13.

| 15. | Transaktioner i passiver (konsolideret) [2A.15] er lig med transaktioner i sedler og mønt (F.2) [2A.16], transaktioner i kortfristede værdipapirer (F.331) [2A.17], transaktioner i langfristede værdipapirer (F.332) [2A.18], transaktioner i finansielle derivater (F.34) [2A.19], transaktioner i lån (F.4) [2A.20] og transaktioner i andre passiver [2A.22], der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

15.

Transaktioner i passiver (konsolideret) [2A.15] er lig med transaktioner i sedler og mønt (F.2) [2A.16], transaktioner i kortfristede værdipapirer (F.331) [2A.17], transaktioner i langfristede værdipapirer (F.332) [2A.18], transaktioner i finansielle derivater (F.34) [2A.19], transaktioner i lån (F.4) [2A.20] og transaktioner i andre passiver [2A.22], der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 16. | Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) [2A.16] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

16.

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) [2A.16] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 17. | Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — kortfristede værdipapirer (passiver) [2A.17] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater, hvis oprindelige løbetid er et år eller derunder (F.331), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

17.

Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — kortfristede værdipapirer (passiver) [2A.17] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater, hvis oprindelige løbetid er et år eller derunder (F.331), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 18. | Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — langfristede værdipapirer (passiver) [2A.18] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater, hvis oprindelige løbetid er mere end et år (F.332), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

18.

Transaktioner i værdipapirer undtagen aktier — langfristede værdipapirer (passiver) [2A.18] er lig med nettoanskaffelser af værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater, hvis oprindelige løbetid er mere end et år (F.332), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 19. | Transaktioner i finansielle derivater (passiver) [2A.19] er lig med nettoindtægter vedrørende finansielle derivater (F.34), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

19.

Transaktioner i finansielle derivater (passiver) [2A.19] er lig med nettoindtægter vedrørende finansielle derivater (F.34), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 20. | Transaktioner i lån (passiver) [2A.20] er lig med nyoptagne lån (F.4) efter fradrag af ydelser til eksisterende lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

20.

Transaktioner i lån (passiver) [2A.20] er lig med nyoptagne lån (F.4) efter fradrag af ydelser til eksisterende lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 21. | Transaktioner i lån, heraf lån fra centralbank [2A.21] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121. |
| --- | --- |

21.

Transaktioner i lån, heraf lån fra centralbank [2A.21] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121.

| 22. | Transaktioner i andre passiver [2A.22] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i forsikringstekniske reserver (F.6) og forfaldne mellemværender (F.7), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. |
| --- | --- |

22.

Transaktioner i andre passiver [2A.22] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i forsikringstekniske reserver (F.6) og forfaldne mellemværender (F.7), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13.

| 23. | Transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret) [2A.23] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater, [2A.17 og 2A.18] (F.33) og lån (F.4) [2A.20]. Dette betegnes også som den offentlige sektors lånebehov (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret) [2A.23] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], værdipapirer undtagen aktier, ekskl. finansielle derivater, [2A.17 og 2A.18] (F.33) og lån (F.4) [2A.20]. Dette betegnes også som den offentlige sektors lånebehov (GGBR).

| 24. | Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter [2A.24] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], hvis originale løbetid er mere end et år. |
| --- | --- |

24.

Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter [2A.24] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], hvis originale løbetid er mere end et år.

| 25. | Transaktioner i gæld i national valuta [2A.25] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. |
| --- | --- |

25.

Transaktioner i gæld i national valuta [2A.25] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten.

| 26. | Transaktioner i gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat [2A.26] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der er denomineret i ecu, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i euro, før den pågældende medlemsstats indførelse af euroen, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i den valuta, der var lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten, før den pågældende medlemsstat blev en deltagende medlemsstat. Dette udelukker den nationale valuta [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transaktioner i gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat [2A.26] er lig med nettoindgåelse af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der er denomineret i ecu, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i euro, før den pågældende medlemsstats indførelse af euroen, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i den valuta, der var lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten, før den pågældende medlemsstat blev en deltagende medlemsstat. Dette udelukker den nationale valuta [2A.25].

| 27. | Transaktioner i gæld i en fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat [2A.27] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der ikke er medtaget i [2A.25] eller [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transaktioner i gæld i en fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat [2A.27] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.23], der ikke er medtaget i [2A.25] eller [2A.26].

| 28. | Andre strømme [2A.28] er lig med værdiansættelseseffekter vedrørende gæld [2A.29] plus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Andre strømme [2A.28] er lig med værdiansættelseseffekter vedrørende gæld [2A.29] plus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32].

| 29. | Værdifastsættelseseffekt vedrørende gæld [2A.29] er lig med kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] plus andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Værdifastsættelseseffekt vedrørende gæld [2A.29] er lig med kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] plus andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi [2A.31].

| 30. | Kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] er lig med nominelle kapitalgevinster/-tab (K.11) vedrørende gæld [3A.1], som ændrer værdi ved konvertering til national valuta på grund af ændringer i valutakurserne. |
| --- | --- |

30.

Kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] er lig med nominelle kapitalgevinster/-tab (K.11) vedrørende gæld [3A.1], som ændrer værdi ved konvertering til national valuta på grund af ændringer i valutakurserne.

| 31. | Andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi [2A.31] er lig med gældsændring [2A.33] minus transaktioner i gældsinstrumenter [2A.23] minus kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] minus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Andre værdiansættelseseffekter — pålydende værdi [2A.31] er lig med gældsændring [2A.33] minus transaktioner i gældsinstrumenter [2A.23] minus kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.30] minus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32].

| 32. | Andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32] er lig med andre mængdemæssige ændringer (K.7, K.8, K.10 og K.12) vedrørende passiver, som er klassificeret enten som sedler og mønt og indskud (AF.2), værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33) eller lån (AF.4), der ikke er aktiver i S.13. |
| --- | --- |

32.

Andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.32] er lig med andre mængdemæssige ændringer (K.7, K.8, K.10 og K.12) vedrørende passiver, som er klassificeret enten som sedler og mønt og indskud (AF.2), værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33) eller lån (AF.4), der ikke er aktiver i S.13.

| 33. | Ændringer i gæld [2A.33] er lig med gæld [3A.1] i år t minus gæld [3A.1] i år t-1. |
| --- | --- |

33.

Ændringer i gæld [2A.33] er lig med gæld [3A.1] i år t minus gæld [3A.1] i år t-1.

Tabel 2B

| 1. | Transaktioner i gæld — ikke-konsolideret [2B.1] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] plus transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3], transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] plus transaktioner i lån hos centralbank [2B.5] plus andre transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transaktioner i gæld — ikke-konsolideret [2B.1] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] plus transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3], transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] plus transaktioner i lån hos centralbank [2B.5] plus andre transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6].

| 2. | Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

2.

Transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.

| 3. | Transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3] er lig med transaktioner i værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder, som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3] er lig med transaktioner i værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder, som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.

| 4. | Transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] er lig med transaktioner i værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år, som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] er lig med transaktioner i værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år, som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13.

| 5. | Transaktioner i lån hos centralbank [2B.5] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i lån hos centralbank [2B.5] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121.

| 6. | Transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.121. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6] er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.121.

| 7. | Konsoliderede transaktioner [2B.7] er lig med transaktioner i gældsinstrumenter — ikke-konsolideret [2B.1] minus konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsoliderede transaktioner [2B.7] er lig med transaktioner i gældsinstrumenter — ikke-konsolideret [2B.1] minus konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2A.23].

| 8. | Konsoliderede transaktioner — sedler og mønt samt indskud [2B.8] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] minus konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsoliderede transaktioner — sedler og mønt samt indskud [2B.8] er lig med transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) — ikke-konsolideret [2B.2] minus konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (passiver) [2A.16].

| 9. | Konsoliderede transaktioner — kortfristede værdipapirer [2B.9] er lig med transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3] minus konsoliderede transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsoliderede transaktioner — kortfristede værdipapirer [2B.9] er lig med transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.3] minus konsoliderede transaktioner i kortfristede værdipapirer (passiver) [2A.17].

| 10. | Konsoliderede transaktioner — langfristede værdipapirer [2B.10] er lig med transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] minus konsoliderede transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsoliderede transaktioner — langfristede værdipapirer [2B.10] er lig med transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) — ikke-konsolideret [2B.4] minus konsoliderede transaktioner i langfristede værdipapirer (passiver) [2A.18].

| 11. | Konsoliderede transaktioner — lån [2B.11] er lig med transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6] minus konsoliderede transaktioner i lån (passiver) [2A.20] minus transaktioner i lån hos centralbank [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsoliderede transaktioner — lån [2B.11] er lig med transaktioner i andre lån (passiver) — ikke-konsolideret [2B.6] minus konsoliderede transaktioner i lån (passiver) [2A.20] minus transaktioner i lån hos centralbank [2A.21].

Tabel 3A

| 1. | Gæld [3A.1] er lig med gæld, som defineret i forordning (EF) nr. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Gæld [3A.1] er lig med gæld, som defineret i forordning (EF) nr. 3605/93.

| 2. | Gæld — sedler og mønt samt indskud (passiver) [3A.2] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Gæld — sedler og mønt samt indskud (passiver) [3A.2] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (AF.2).

| 3. | Gæld — kortfristede værdipapirer (passiver) [3A.3] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder. |
| --- | --- |

3.

Gæld — kortfristede værdipapirer (passiver) [3A.3] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder.

| 4. | Gæld — langfristede værdipapirer (passiver) [3A.4] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år. |
| --- | --- |

4.

Gæld — langfristede værdipapirer (passiver) [3A.4] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (AF.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år.

| 5. | Gæld — lån hos centralbank (passiver) [3A.5] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som er et aktiv i S.121. |
| --- | --- |

5.

Gæld — lån hos centralbank (passiver) [3A.5] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som er et aktiv i S.121.

| 6. | Gæld — andre lån (passiver) [3A.6] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som ikke er et aktiv i S.121. |
| --- | --- |

6.

Gæld — andre lån (passiver) [3A.6] er lig med den del af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som ikke er et aktiv i S.121.

| 7. | Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten [3A.7] er lig med gæld tilhørende centralbanken [3A.8], gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9], gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] samt gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten [3A.7] er lig med gæld tilhørende centralbanken [3A.8], gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9], gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] samt gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11].

| 8. | Gæld tilhørende centralbanken [3A.8] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.121. |
| --- | --- |

8.

Gæld tilhørende centralbanken [3A.8] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.121.

| 9. | Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.122. |
| --- | --- |

9.

Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.122.

| 10. | Gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.123, S.124 eller S.125. |
| --- | --- |

10.

Gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.123, S.124 eller S.125.

| 11. | Gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.11, S.14 eller S.15. |
| --- | --- |

11.

Gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.11, S.14 eller S.15.

| 12. | Gæld tilhørende ikke residenter i medlemsstaten [3A.12] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.2. |
| --- | --- |

12.

Gæld tilhørende ikke residenter i medlemsstaten [3A.12] er lig med den del af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.2.

| 13. | Gæld i national valuta [3A.13] er lig med den del af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. |
| --- | --- |

13.

Gæld i national valuta [3A.13] er lig med den del af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten.

| 14. | Gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat [3A.14] er — før den pågældende medlemsstat bliver en deltagende medlemsstat — lig med den del af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i én af medlemsstaterne (undtagen den nationale valuta [3A.15]) plus gæld i ECU eller euro. |
| --- | --- |

14.

Gæld i fremmed valuta fra en deltagende medlemsstat [3A.14] er — før den pågældende medlemsstat bliver en deltagende medlemsstat — lig med den del af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i én af medlemsstaterne (undtagen den nationale valuta [3A.15]) plus gæld i ECU eller euro.

| 15. | Gæld i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat [3A.15] er lig med den del af gæld [3A.1], der ikke er medtaget i [3A.15] eller [3A.16]. |
| --- | --- |

15.

Gæld i fremmed valuta fra en ikke-deltagende medlemsstat [3A.15] er lig med den del af gæld [3A.1], der ikke er medtaget i [3A.15] eller [3A.16].

| 16. | Kortfristet gæld [3A.16] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder. |
| --- | --- |

16.

Kortfristet gæld [3A.16] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder.

| 17. | Langfristet gæld [3A.17] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er på over ét år. |
| --- | --- |

17.

Langfristet gæld [3A.17] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er på over ét år.

| 18. | Langfristet gæld, heraf variabel rente [3A.18] er lig med den del af langfristet gæld [3A0,19], hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

18.

Langfristet gæld, heraf variabel rente [3A.18] er lig med den del af langfristet gæld [3A0,19], hvis rentesats er variabel.

| 19. | Gæld med restløbetid på op til ét år [3A.19] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på ét år eller derunder. |
| --- | --- |

19.

Gæld med restløbetid på op til ét år [3A.19] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på ét år eller derunder.

| 20. | Gæld med restløbetid på over ét år og op til fem år [3A.20] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år. |
| --- | --- |

20.

Gæld med restløbetid på over ét år og op til fem år [3A.20] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år.

| 21. | Gæld med restløbetid på over ét år og op til fem år, heraf variabel rente [3A.21] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år [3A.22], og hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

21.

Gæld med restløbetid på over ét år og op til fem år, heraf variabel rente [3A.21] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år [3A.22], og hvis rentesats er variabel.

| 22. | Gæld med restløbetid på over fem år [3A.22] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over fem år. |
| --- | --- |

22.

Gæld med restløbetid på over fem år [3A.22] er lig med den del af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over fem år.

| 23. | Gæld med restløbetid på over fem år, heraf variabel rente [3A.23] er lig med den del af gæld, hvis restløbetid er på over fem år [3A.24], og hvis rentesats er variabel. |
| --- | --- |

23.

Gæld med restløbetid på over fem år, heraf variabel rente [3A.23] er lig med den del af gæld, hvis restløbetid er på over fem år [3A.24], og hvis rentesats er variabel.

| 24. | Offentlig gældskomponent (statslig forvaltning og service) [3A.24] er lig med passiverne i S.1311, som [brugt i lignende sætning ovenfor] ikke er aktiver i S.1311, minus aktiverne i S.1311, som er passiver i S.13 bortset fra S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Offentlig gældskomponent (statslig forvaltning og service) [3A.24] er lig med passiverne i S.1311, som [brugt i lignende sætning ovenfor] ikke er aktiver i S.1311, minus aktiverne i S.1311, som er passiver i S.13 bortset fra S.1311 [3B.15].

| 25. | Offentlig gældskomponent (offentlig forvaltning og service på delstatsniveau) [3A.25] er lig med passiverne i S.1312, som ikke er aktiver i S.1312, minus aktiverne i S.1312, som er passiver i S.13 bortset fra S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Offentlig gældskomponent (offentlig forvaltning og service på delstatsniveau) [3A.25] er lig med passiverne i S.1312, som ikke er aktiver i S.1312, minus aktiverne i S.1312, som er passiver i S.13 bortset fra S.1312 [3B.16].

| 26. | Offentlig gældskomponent (kommunal forvaltning og service) [3A.26] er lig med passiverne i S.1313, som ikke er aktiver i S.1313, minus aktiverne i S.1313, som er passiver i S.13 bortset fra S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Offentlig gældskomponent (kommunal forvaltning og service) [3A.26] er lig med passiverne i S.1313, som ikke er aktiver i S.1313, minus aktiverne i S.1313, som er passiver i S.13 bortset fra S.1313 [3B.17].

| 27. | Offentlig gældskomponent (sociale kasser og fonde) [3A.27] er lig med passiverne i S.1314, som ikke er aktiver i S.1314, minus aktiverne i S.1314, som er passiver i S.13 bortset fra S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Offentlig gældskomponent (sociale kasser og fonde) [3A.27] er lig med passiverne i S.1314, som ikke er aktiver i S.1314, minus aktiverne i S.1314, som er passiver i S.13 bortset fra S.1314 [3B.18].

| 28. | Gennemsnitlig restløbetid for gæld [3A.28] er lig med gennemsnitlig restløbetid vægtet med udestående beløb udtrykt i år. |
| --- | --- |

28.

Gennemsnitlig restløbetid for gæld [3A.28] er lig med gennemsnitlig restløbetid vægtet med udestående beløb udtrykt i år.

| 29. | Gæld — nul-kupon-obligationer [3A.29] er lig med den del af gæld [3A.1] i form af nul-kupon-obligationer, dvs. obligationer uden kuponudbetalinger, hvis rentesats er baseret på forskellen mellem indfrielseskursen og emissionskursen. |
| --- | --- |

29.

Gæld — nul-kupon-obligationer [3A.29] er lig med den del af gæld [3A.1] i form af nul-kupon-obligationer, dvs. obligationer uden kuponudbetalinger, hvis rentesats er baseret på forskellen mellem indfrielseskursen og emissionskursen.

Tabel 3B

| 1. | Gæld — ikke-konsolideret [3B.1] er lig med passiver i S.13, herunder sådanne, som er aktiver i S.13, i de samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Gæld — ikke-konsolideret [3B.1] er lig med passiver i S.13, herunder sådanne, som er aktiver i S.13, i de samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 2. | Konsoliderede elementer [3B.2] er lig med de passiver i S.13, som samtidig er aktiver i S.13, i de samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsoliderede elementer [3B.2] er lig med de passiver i S.13, som samtidig er aktiver i S.13, i de samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 3. | Konsoliderede elementer — sedler og mønt samt indskud [3B.3] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsoliderede elementer — sedler og mønt samt indskud [3B.3] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (F.2).

| 4. | Konsoliderede elementer — kortfristede værdipapirer [3B.4] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder. |
| --- | --- |

4.

Konsoliderede elementer — kortfristede værdipapirer [3B.4] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder.

| 5. | Konsoliderede elementer — langfristede værdipapirer [3B.5] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år. |
| --- | --- |

5.

Konsoliderede elementer — langfristede værdipapirer [3B.5] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet værdipapirer undtagen aktier ekskl. finansielle derivater (F.33), hvis oprindelige løbetid er på over ét år.

| 6. | Konsoliderede elementer — lån [3B.6] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet lån (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsoliderede elementer — lån [3B.6] er lig med den del af konsoliderede elementer [3B.2] i instrumentet lån (F.4).

| 7. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service [3B.7] er lig med passiverne i S.1311, der ikke er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service [3B.7] er lig med passiverne i S.1311, der ikke er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 8. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.8] er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1312, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.8] er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1312, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 9. | Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [3B.9] er lig med passiverne i S.1312, der ikke er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [3B.9] er lig med passiverne i S.1312, der ikke er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 10. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.10] er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1311, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.10] er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1311, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 11. | Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service [3B.11] er lig med passiverne i S.1313, der ikke er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service [3B.11] er lig med passiverne i S.1313, der ikke er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 12. | Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.12] er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.12] er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 13. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde [3B.13] er lig med passiverne i S.1314, der ikke er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Gæld udstedt af sociale kasser og fonde [3B.13] er lig med passiverne i S.1314, der ikke er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 14. | Gæld udstedt af sociale kasser og fonde, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.14], er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1313 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Gæld udstedt af sociale kasser og fonde, heraf gæld optaget af andre offentlige delsektorer [3B.14], er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1313 i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 15. | Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.15], er lig med passiverne i S.1312, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.15], er lig med passiverne i S.1312, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 16. | Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service på delstatsniveau, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.16], er lig med passiverne i S.1311, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service på delstatsniveau, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.16], er lig med passiverne i S.1311, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 17. | Gæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.17], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1314, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Gæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.17], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1314, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1].

| 18. | Gæld tilhørende sociale kasser og fonde, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.18], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1313, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1].« |
| --- | --- |

18.

Gæld tilhørende sociale kasser og fonde, stiftet af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.18], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1313, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1].«

---

(1)  EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7.

1

(2)  [x.y] henviser til kategorinummer y i Tabel x.

2

(3)  Hvilket medfører en omklassifikation af debitorenheden fra delsektor S.11001 eller S.12x01 til delsektor S.11002/3 eller S.12x02/3 eller vice versa.

3

---

Berigtigelser

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/50

---

Berigtigelse til Kommissionens beslutning 2007/777/EF af 29. november 2007 om dyre- og folkesundhedsbetingelser og standardcertifikater for import fra tredjelande af visse kødprodukter og behandlede maver, blærer og tarme til konsum og om ophævelse af beslutning 2005/432/EF

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 312 af 30. november 2007
  )

Side 51, artikel 3, litra a):

I stedet for:

| »a) | opfylder betingelserne vedrørende oprindelse og behandling i bilag I, punkt 1 og 2, og« |
| --- | --- |

»a)

opfylder betingelserne vedrørende oprindelse og behandling i bilag I, punkt 1 og 2, og«

læses:

| »a) | opfylder betingelserne vedrørende oprindelse og behandling i bilag I, punkt 1 eller 2, og«. |
| --- | --- |

»a)

opfylder betingelserne vedrørende oprindelse og behandling i bilag I, punkt 1 eller 2, og«.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---