# Euroopa Liidu L 62/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide6. märts 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 62

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide6. märts 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 175/2009, 5. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 176/2009, 5. märts 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 2 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 177/2009, 5. märts 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2009, 5. märts 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 6 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 175/2009, 5. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 176/2009, 5. märts 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

2

Komisjoni määrus (EÜ) nr 177/2009, 5. märts 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 178/2009, 5. märts 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

6

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/173/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta | 7 |
| Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga | 9 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/174/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, meetme C 35/04 kohta, mida rakendatakse Ungaris ettevõtja Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6023 all)

   (
  1
  ) | 14 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/173/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

7

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

9

Komisjon

2009/174/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, meetme C 35/04 kohta, mida rakendatakse Ungaris ettevõtja Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6023 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6023 all)

1

14

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2009/175/ÜVJP, 5. märts 2009, millega muudetakse ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP, mis käsitleb Iraaki | 28 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühine seisukoht 2009/175/ÜVJP, 5. märts 2009, millega muudetakse ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP, mis käsitleb Iraaki

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 175/2009,

5. märts 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2009. aasta ühist seisukohta 2009/175/ÜVJP, millega muudetakse Iraaki käsitlevat ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483(2003) kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 1210/2003 (mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga) (2) artikliga 2 erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega; sama määruse artikliga 10 kehtestati erikord seoses Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega. Sellist erikorda kohaldati kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1483(2003) kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 1210/2003 (mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga) (2) artikliga 2 erikord seoses Iraagist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi eest tehtavate maksetega; sama määruse artikliga 10 kehtestati erikord seoses Iraagi teatavate varade kohtuliku puutumatusega. Sellist erikorda kohaldati kuni 31. detsembrini 2008.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1859(2008) ja ühises seisukohas 2009/175/ÜVJP on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2009. Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1210/2003. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1859(2008) ja ühises seisukohas 2009/175/ÜVJP on sätestatud, et mõlemat erikorda tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2009. Seetõttu tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1210/2003.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1210/2003 muudetakse järgmiselt.

Artikli 18 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva määruse artikleid 2 ja 10 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ŘÍMAN

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 28.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

2

---

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 176/2009,

5. märts 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. märtsil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 148,7 |
| MA | 70,6 |
| TN | 134,4 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 112,4 |
| 0707 00 05 | MA | 78,7 |
| TR | 165,0 |
| ZZ | 121,9 |
| 0709 90 70 | MA | 49,1 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 77,7 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 62,4 |
| MA | 53,9 |
| TN | 48,1 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 50 10 | EG | 49,6 |
| MA | 61,0 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| CA | 87,4 |
| CL | 104,8 |
| CN | 70,9 |
| MK | 23,7 |
| NZ | 95,4 |
| US | 118,5 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 20 50 | AR | 82,7 |
| CL | 155,1 |
| CN | 65,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 102,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

148,7

MA

70,6

TN

134,4

TR

95,8

ZZ

112,4

0707 00 05

MA

78,7

TR

165,0

ZZ

121,9

0709 90 70

MA

49,1

TR

106,2

ZZ

77,7

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

47,1

IL

62,4

MA

53,9

TN

48,1

TR

63,3

ZZ

55,0

0805 50 10

EG

49,6

MA

61,0

TR

59,6

ZZ

56,7

0808 10 80

AR

109,4

CA

87,4

CL

104,8

CN

70,9

MK

23,7

NZ

95,4

US

118,5

ZZ

87,2

0808 20 50

AR

82,7

CL

155,1

CN

65,0

US

105,7

ZA

102,3

ZZ

102,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 177/2009,

5. märts 2009,

millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009, kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodete ning artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul toetuse ülempiir vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. märtsil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 60,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 73,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9700

60,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

73,00

---

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 178/2009,

5. märts 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 3. märtsil 2009, on vastavalt kõnealuse määruse artikli 1 punktis c ja artiklis 2 osutatud toote ja sihtkohtade puhul toetuse ülempiir 22,00 eurot 100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. märtsil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. märts 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuni 2007,

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2009/173/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 kolmandat lauset ja artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artikleid 93, 94, 133 ja 181a koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas 23. oktoobril 2006 komisjoni pidama ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Aserbaidžaani Vabariigiga Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli üle, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas 23. oktoobril 2006 komisjoni pidama ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Aserbaidžaani Vabariigiga Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli üle, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga.

| (2) | Protokollile tuleks Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(2)

Protokollile tuleks Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (3) | Protokolli tuleks ajutiselt kohaldada alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(3)

Protokolli tuleks ajutiselt kohaldada alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel kirjutama alla Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokollile, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. (1)

Artikkel 2

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 9.

1

Euroopa Liidu Teataja

---

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise

PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU PROTOKOLL,

et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

edaspidi „liikmesriigid”, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, ja

EUROOPA ÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi „ühendused”, keda esindavad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon,

ühelt poolt, ja

ASERBAIDŽAANI VABARIIK

teiselt poolt,

käesolevas protokollis edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE lepingut Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu liikmesriikide) ning Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vahel Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga, millele kirjutati alla 25. aprillil 2005 Luxembourgis ja mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007,

ARVESTADES kahe uue liikmesriigi ELiga ühinemisest tulenevat uut olukorda Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelistes suhetes, mis loob võimalusi ja toob kaasa väljakutseid Aserbaidžaani Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheliseks koostööks,

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste soovi tagada partnerlus- ja koostöölepingu eesmärkide ja põhimõtete saavutamine ja rakendamine,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on 22. aprillil 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud ning 1. juulil 1999. aastal jõustunud partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel) (edaspidi „leping”) lepinguosalised ning võtavad samal viisil nagu ühenduse teised liikmesriigid vastu lepingu ja lepinguga samal kuupäeval allakirjutatud ning lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonide, kirjavahetuse ja Aserbaidžaani Vabariigi deklaratsiooni ning lepingu 18. mai 2004. aasta protokolli teksti ja võtavad neid arvesse.

Artikkel 2

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 3

1.   Ühendused, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Aserbaidžaani Vabariik kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt.

2.   Lepinguosalised teavitavad üksteist eelmises lõikes osutatud menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 4

1.   Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval.

2.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumise kuupäevani.

Artikkel 5

1.   Lepingu, lõppakti ja kõigi sellele lisatud dokumentide ning lepingu 18. mai 2004. aasta protokolli tekst koostatakse bulgaaria ja rumeenia keeles.

2.   Nimetatud tekstid lisatakse käesolevale protokollile ning need on võrdselt autentsed teistes keeltes koostatud lepingu, lõppakti ja sellele lisatud dokumentide ning lepingu 18. mai 2004. aasta protokolli tekstidega.

Artikkel 6

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja aserbaidžaani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на девети декември две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas, el nueve de diciembre de dos mil ocho.

V Bruselu dne devátého prosince dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den niende december to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am neunten Dezember zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu üheksandal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the ninth day of December in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le neuf décembre deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì nove dicembre duemilaotto.

Briselē, divtūkstoš astotā gada devītajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio devintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december havának kilencedik napján.

Magħmul fi Brussell, fid-disa jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de negende december tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli, dnia dziewiątego grudnia roku dwa tysiące ósmego.

Feito em Bruxelas, em nove de Dezembro de dois mil e oito.

Adoptat la Bruxelles la nouă decembrie două mii opt.

V Bruseli deviateho decembra dvetisícosem.

V Bruslju, dne devetega decembra leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den nionde december tjugohundraåtta.

Image

За дьржавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalīvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

За Европейската общност

Por las Comunidades Europeas

Za Evropská společenství

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Euroopa ühenduste nimel

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Eiropas Kopienu vārdā

Europos Bendrijų vardu

Az Európai Közösségek részéről

Għall-Komunitajiet Ewropej

Voor de Europese Gemeenschappen

W imieniu Wspólnot Europejskich

Pelas Comunidades Europeias

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvá

Za Evropske skupnosti

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

Image

Image

За Република Азербайджан

Por la República de Azerbaiyán

Za Ázerbájdžánskou republiku

For Republikken Aserbajdsjan

Für die Republik Aserbaidschan

Aserbaidžaani Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Αζερμπαϊτζάν

For the Republic of Azerbaijan

Pour la République d'Azerbaïdjan

Per la Repubblica dell'Azerbaigian

Azerbaidžānas Republikas vārdā

AzerbaidÞano Respublikos vardu

Azerbajdzsán részéről

Għar-Repubblika ta' l-Ażerbajġan

Voor de Republiek Azerbeidzjan

W imieniu Republiki Azerbejdżanu

Pela República do Azerbaijão

Pentru Republica Azerbaidjan

Za Azerbajdžanskú republiku

Za Azerbajdžansko republiko

Azerbaidžanin tasavallan puolesta

På Republiken Azerbajdzjans vägnar

Image

Image

---

Komisjon

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/14

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2008,

meetme C 35/04 kohta, mida rakendatakse Ungaris ettevõtja Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6023 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/174/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 23. septembri 2003. aasta kirjaga, registreeritud 22. oktoobril 2003, teavitati komisjoni riigi meetmetest ettevõtte Postabank és Takarékpénztár Rt. kasuks, mis kannab nüüd nime Erste Bank Hungary Nyrt. (edaspidi „Postabank” või „pank”). 23. jaanuari 2004. aasta e-kirjaga, mis registreeriti 26. jaanuaril 2004, teatasid Ungari ametiasutused Postabanki kasuks võetud täiendavatest meetmetest. Kõikidest meetmetest teatati Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (edaspidi „ühinemisleping”) osaks oleva ühinemisakti IV lisa 3. osas ette nähtud ajutise mehhanismi raames. |
| --- | --- |

(1)

23. septembri 2003. aasta kirjaga, registreeritud 22. oktoobril 2003, teavitati komisjoni riigi meetmetest ettevõtte Postabank és Takarékpénztár Rt. kasuks, mis kannab nüüd nime Erste Bank Hungary Nyrt. (edaspidi „Postabank” või „pank”). 23. jaanuari 2004. aasta e-kirjaga, mis registreeriti 26. jaanuaril 2004, teatasid Ungari ametiasutused Postabanki kasuks võetud täiendavatest meetmetest. Kõikidest meetmetest teatati Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (edaspidi „ühinemisleping”) osaks oleva ühinemisakti IV lisa 3. osas ette nähtud ajutise mehhanismi raames.

| (2) | 30. aprillil 2004 esitasid Ungari ametiasutused teatise lisana Postabanki ostja Erste Banki tagasivõtmatu ühepoolse avalduse. 29. aprillil 2004 allkirjastatud avalduses nähakse ette nende maksete üldine ülemmäär, mida Ungari tasub vastavalt aktsiate ostulepingule Postabanki ostjale võimalike või ettenägematute kohtulike nõuete puhul, ning piiritletakse ettenägematute nõuetega seotud riskid. |
| --- | --- |

(2)

30. aprillil 2004 esitasid Ungari ametiasutused teatise lisana Postabanki ostja Erste Banki tagasivõtmatu ühepoolse avalduse. 29. aprillil 2004 allkirjastatud avalduses nähakse ette nende maksete üldine ülemmäär, mida Ungari tasub vastavalt aktsiate ostulepingule Postabanki ostjale võimalike või ettenägematute kohtulike nõuete puhul, ning piiritletakse ettenägematute nõuetega seotud riskid.

| (3) | 20. oktoobri 2004. aasta otsuses kinnitas komisjon, et enamikku teatatud meetmetest ei kohaldata pärast ühinemist, ning algatas menetluse ühe meetme suhtes, milleks oli ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, kuna tal oli suuri kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga. Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (1) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

20. oktoobri 2004. aasta otsuses kinnitas komisjon, et enamikku teatatud meetmetest ei kohaldata pärast ühinemist, ning algatas menetluse ühe meetme suhtes, milleks oli ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, kuna tal oli suuri kahtlusi selle kokkusobivuses ühisturuga. Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (1) Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi.

| (4) | 25. novembril 2004. esitasid Ungari ametiasutused oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta ning 15. aprillil 2005 esitas ka Erste Bank oma märkused. Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi ning edastas need Ungarile, kellele anti võimalus märkustele vastata. Ungari märkused laekusid 23. mai 2005. aasta kirjas. Juunis, juulis ja oktoobris 2005 ning veebruaris, märtsis, juunis, juulis ja septembris 2008 sai komisjon mitu kirja ka Ungari ametiasutustelt ja Erste Bankilt, milles nad selgitasid täiendavalt oma seisukohti. |
| --- | --- |

(4)

25. novembril 2004. esitasid Ungari ametiasutused oma tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta ning 15. aprillil 2005 esitas ka Erste Bank oma märkused. Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi ning edastas need Ungarile, kellele anti võimalus märkustele vastata. Ungari märkused laekusid 23. mai 2005. aasta kirjas. Juunis, juulis ja oktoobris 2005 ning veebruaris, märtsis, juunis, juulis ja septembris 2008 sai komisjon mitu kirja ka Ungari ametiasutustelt ja Erste Bankilt, milles nad selgitasid täiendavalt oma seisukohti.

II.   TAUST

| (5) | 1988. aastal asutatud Postabank tegutses eelkõige jaepangana, osutades kõiki pangateenuseid. 2002. aasta lõpuks oli Postabank suuruselt seitsmes kommertspank Ungaris ja tema turuosa oli varade mahtu arvestades umbes 3,7 %. |
| --- | --- |

(5)

1988. aastal asutatud Postabank tegutses eelkõige jaepangana, osutades kõiki pangateenuseid. 2002. aasta lõpuks oli Postabank suuruselt seitsmes kommertspank Ungaris ja tema turuosa oli varade mahtu arvestades umbes 3,7 %.

| (6) | Kuivõrd Postabankil ei olnud piisavalt kapitali, võtsid Ungari ametiasutused aja jooksul panga kapitali adekvaatsuse määra taastamiseks mitmeid finants- ja regulatiivmeetmeid. 1998. aastal ähvardas Postabanki kokkuvarisemine ning Ungari valitsus pidi sekkuma ning päästma panga tohutu rekapitaliseerimisega summas 152 miljardit Ungari forintit, (2) saades panga 99,9 % omanikuks. Postabanki raskustest väljaaitamisega taheti seda ette valmistada struktuuri ümberkorraldamiseks ja peatseks erastamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuivõrd Postabankil ei olnud piisavalt kapitali, võtsid Ungari ametiasutused aja jooksul panga kapitali adekvaatsuse määra taastamiseks mitmeid finants- ja regulatiivmeetmeid. 1998. aastal ähvardas Postabanki kokkuvarisemine ning Ungari valitsus pidi sekkuma ning päästma panga tohutu rekapitaliseerimisega summas 152 miljardit Ungari forintit, (2) saades panga 99,9 % omanikuks. Postabanki raskustest väljaaitamisega taheti seda ette valmistada struktuuri ümberkorraldamiseks ja peatseks erastamiseks.

| (7) | 2000. aastal ebaõnnestus esimene katse Postabank erastada. Lõpuks, pärast avatud pakkumismenetlust erastati pank oktoobris 2003, mil riigi enamusosalus müüdi pangale Erste Bank der österreichischen Sparkassen, kes esitas suurima pakkumise – 101,3 miljardit forintit. Teatise ja Ungari ametiasutuste teadetest järeldab komisjon, et Postabank müüdi kõrgeima pakkumise tegijale pärast avatud, mittediskrimineerivat ja tingimusteta kaheetapilist pakkumismenetlust. 1. septembril 2004 ühines Postabank pangaga Erste Bank Hungary. |
| --- | --- |

(7)

2000. aastal ebaõnnestus esimene katse Postabank erastada. Lõpuks, pärast avatud pakkumismenetlust erastati pank oktoobris 2003, mil riigi enamusosalus müüdi pangale Erste Bank der österreichischen Sparkassen, kes esitas suurima pakkumise – 101,3 miljardit forintit. Teatise ja Ungari ametiasutuste teadetest järeldab komisjon, et Postabank müüdi kõrgeima pakkumise tegijale pärast avatud, mittediskrimineerivat ja tingimusteta kaheetapilist pakkumismenetlust. 1. septembril 2004 ühines Postabank pangaga Erste Bank Hungary.

III.   MEEDE (ETTENÄGEMATUTE NÕUETE HÜVITAMISE KOHUSTUS)

| (8) | Pakkumismenetluses pakkus Ungari valitsus kõigile pakkujatele ühesuguseid lepingutingimusi, muu hulgas kohustudes maksma kohtuliku nõude puhul hüvitist, mis kataks kuni viie aasta jooksul pärast ostu-müügilepingu sõlmimist (3) Postabanki maksekohustused, mis tekivad võimalikest või ettenägematutest kohtulikest nõuetest. Vastavalt Ungari ametiasutuste selgitustele sai erastamisprotsessi käigus selgeks, et pakkujatele tuleb lubada teadmata nõuete hüvitamist, kuna ilma selle kohustuseta ei esitataks pakkumisi. Seepärast oli hüvitamiskohustus erastamise toimumiseks vältimatu. |
| --- | --- |

(8)

Pakkumismenetluses pakkus Ungari valitsus kõigile pakkujatele ühesuguseid lepingutingimusi, muu hulgas kohustudes maksma kohtuliku nõude puhul hüvitist, mis kataks kuni viie aasta jooksul pärast ostu-müügilepingu sõlmimist (3) Postabanki maksekohustused, mis tekivad võimalikest või ettenägematutest kohtulikest nõuetest. Vastavalt Ungari ametiasutuste selgitustele sai erastamisprotsessi käigus selgeks, et pakkujatele tuleb lubada teadmata nõuete hüvitamist, kuna ilma selle kohustuseta ei esitataks pakkumisi. Seepärast oli hüvitamiskohustus erastamise toimumiseks vältimatu.

| (9) | 29. aprillil 2004 esitas Erste Bank ühepoolse tagasivõtmatu avalduse, milles ta kitsendas ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, määratledes riski kategooriad, ning vähendas varem piiramata üldise ülemmäära 200 miljardi Ungari forintini. Erste Banki ühepoolses avalduses nähakse ette ka 350 miljardi Ungari forinti suurune võimalike kohtulike nõuete hüvitamise piirmäär. Komisjon teatas, et seda meedet pärast ühinemist ei kohaldata. (4) |
| --- | --- |

(9)

29. aprillil 2004 esitas Erste Bank ühepoolse tagasivõtmatu avalduse, milles ta kitsendas ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, määratledes riski kategooriad, ning vähendas varem piiramata üldise ülemmäära 200 miljardi Ungari forintini. Erste Banki ühepoolses avalduses nähakse ette ka 350 miljardi Ungari forinti suurune võimalike kohtulike nõuete hüvitamise piirmäär. Komisjon teatas, et seda meedet pärast ühinemist ei kohaldata. (4)

| (10) | Aktsiate ostulepingus, mida muudeti Erste Banki ühepoolse avaldusega, on sätestatud ettenägematute kohtulike nõuete hüvitamise tingimused seoses riski jagamisega müüja ja ostja vahel. Nende tingimuste kohaselt tasub müüja:






  — | 90 % panga asjaomastest kogukohustustest 10 miljardi Ungari forinti ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(10)

Aktsiate ostulepingus, mida muudeti Erste Banki ühepoolse avaldusega, on sätestatud ettenägematute kohtulike nõuete hüvitamise tingimused seoses riski jagamisega müüja ja ostja vahel. Nende tingimuste kohaselt tasub müüja:

—

90 % panga asjaomastest kogukohustustest 10 miljardi Ungari forinti ulatuses;

| — | 100 % 10 miljardit Ungari forintit ületavast summast, kuid kokku mitte üle 200 miljardi Ungari forinti. |
| --- | --- |

—

100 % 10 miljardit Ungari forintit ületavast summast, kuid kokku mitte üle 200 miljardi Ungari forinti.

Kolmandate isikute nõuete suhtes aegub müüja kohustus hüvitada ettenägematud nõuded viis aastat pärast aktsiate ostulepingu sõlmimist, kui seoses nende nõuetega i) ei ole algatatud kohtu- ega vahekohtumenetlust või ii) müüja kirjalikul kinnitusel ei ole tekkinud panga vastutust.

IV.   ÕIGUSRAAMISTIK

| (11) | Ühinemisakti IV lisa 3. osas sätestatakse niinimetatud ajutise mehhanismi menetlus. Selles sätestatakse uues liikmesriigis enne ühinemiskuupäeva kehtestatud ja pärast ühinemist endiselt kohaldatavate toetuskavade ja üksikute abimeetmete hindamise õigusraamistik. |
| --- | --- |

(11)

Ühinemisakti IV lisa 3. osas sätestatakse niinimetatud ajutise mehhanismi menetlus. Selles sätestatakse uues liikmesriigis enne ühinemiskuupäeva kehtestatud ja pärast ühinemist endiselt kohaldatavate toetuskavade ja üksikute abimeetmete hindamise õigusraamistik.

| (12) | IV lisa 3. osa punktis 1 sätestatakse, et järgmisi abiprogramme ja individuaalset abi, mis on uues liikmesriigis jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse ka pärast nimetatud kuupäeva, käsitletakse ühinemise järel kui olemasolevat abi: i) enne 10. detsembrit 1994 jõustunud abimeetmed; ii) komisjonis läbi vaadatud ja ühinemislepingule lisatud nimekirja kantud abi ning iii) komisjonis ajutise mehhanismi menetluse kohaselt heaks kiidetud abi. Kõiki veel pärast ühinemist rakendatavaid abimeetmeid, mida saab tõlgendada riigiabina ja mis ei kuulu kolme nimetatud kategooriasse, loetakse uueks ühinemisjärgseks riigiabiks; komisjonil on seega täielikud volitused selliste meetmete rakendamine keelata ning nõuda pärast ühinemist mis tahes ebaseaduslikult makstud summade tagastamist. Kõnealune riigiabi eeskirjade rakendamine pärast ühinemist kehtivate meetmete suhtes ei kujuta mingil moel EÜ riigiabi eeskirjade tagasiulatuvat kohaldamist ning see vastab igal juhul ühinemisaktile. |
| --- | --- |

(12)

IV lisa 3. osa punktis 1 sätestatakse, et järgmisi abiprogramme ja individuaalset abi, mis on uues liikmesriigis jõustatud enne ühinemiskuupäeva ja mida rakendatakse ka pärast nimetatud kuupäeva, käsitletakse ühinemise järel kui olemasolevat abi: i) enne 10. detsembrit 1994 jõustunud abimeetmed; ii) komisjonis läbi vaadatud ja ühinemislepingule lisatud nimekirja kantud abi ning iii) komisjonis ajutise mehhanismi menetluse kohaselt heaks kiidetud abi. Kõiki veel pärast ühinemist rakendatavaid abimeetmeid, mida saab tõlgendada riigiabina ja mis ei kuulu kolme nimetatud kategooriasse, loetakse uueks ühinemisjärgseks riigiabiks; komisjonil on seega täielikud volitused selliste meetmete rakendamine keelata ning nõuda pärast ühinemist mis tahes ebaseaduslikult makstud summade tagastamist. Kõnealune riigiabi eeskirjade rakendamine pärast ühinemist kehtivate meetmete suhtes ei kujuta mingil moel EÜ riigiabi eeskirjade tagasiulatuvat kohaldamist ning see vastab igal juhul ühinemisaktile.

| (13) | Komisjon on seisukohal, et meede on rakendatav ka pärast ühinemist, kui see annab lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal teada või ei olnud täpselt teada. Komisjon ei saa siiski ajutise mehhanismi kohast läbivaatamisõigust rakendada abimeetmete suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindlas summas. Selles suhtes on asjaomane tegur õigusakt, mille alusel pädevad riiklikud asutused abi andsid. Üksikmeetmeid loetakse pärast ühinemist kohaldatavaks, kui riigi täpne majanduslik osalus ei ole abi andmise kuupäeval teada ega ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on seisukohal, et meede on rakendatav ka pärast ühinemist, kui see annab lisakasu, mis ei olnud abi andmise ajal teada või ei olnud täpselt teada. Komisjon ei saa siiski ajutise mehhanismi kohast läbivaatamisõigust rakendada abimeetmete suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindlas summas. Selles suhtes on asjaomane tegur õigusakt, mille alusel pädevad riiklikud asutused abi andsid. Üksikmeetmeid loetakse pärast ühinemist kohaldatavaks, kui riigi täpne majanduslik osalus ei ole abi andmise kuupäeval teada ega ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval.

| (14) | Menetluse algatamise otsuse kohaselt peavad garantiid ja hüvitamise kohustused selleks, et meedet ei loetaks kohaldatavaks pärast ühinemist, vastama järgmistele tingimustele:






  a) | ohud on täpselt määratletud ja kantud ammendavasse loetellu, mis on ühinemise kuupäevaks suletud; |
| --- | --- | --- |

(14)

Menetluse algatamise otsuse kohaselt peavad garantiid ja hüvitamise kohustused selleks, et meedet ei loetaks kohaldatavaks pärast ühinemist, vastama järgmistele tingimustele:

a)

ohud on täpselt määratletud ja kantud ammendavasse loetellu, mis on ühinemise kuupäevaks suletud;

| b) | väljamaksetel on üldine ülemmäär; |
| --- | --- |

b)

väljamaksetel on üldine ülemmäär;

| c) | kohtulik nõue on seotud asjaomase hüvitise väljastamise ajaks juba toimunud sündmuste ja mitte tulevikusündmustega. |
| --- | --- |

c)

kohtulik nõue on seotud asjaomase hüvitise väljastamise ajaks juba toimunud sündmuste ja mitte tulevikusündmustega.

V.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE OTSUS

| (15) | Komisjon hindas Ungari ametiasutuste teatise alusel meetmeid EÜ riigiabi eeskirjade kohaselt ning tegi järelduse, et enamik neist kuulub väljapoole ajutise mehhanismi kohaldamisala. Selle põhjuseks oli asjaolu, et need meetmed ei hõlma Ungari edasisi finantskohustusi pärast ühinemiskuupäeva ning seetõttu ei loetud neid pärast ühinemist kohaldatavaks. (5) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon hindas Ungari ametiasutuste teatise alusel meetmeid EÜ riigiabi eeskirjade kohaselt ning tegi järelduse, et enamik neist kuulub väljapoole ajutise mehhanismi kohaldamisala. Selle põhjuseks oli asjaolu, et need meetmed ei hõlma Ungari edasisi finantskohustusi pärast ühinemiskuupäeva ning seetõttu ei loetud neid pärast ühinemist kohaldatavaks. (5)

| (16) | Kuid 20. oktoobril 2004 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse ühe teatatud meetme asjus: ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus. Selles otsuses sedastas komisjon, et hüvitamise kohustust kohaldatakse pärast ühinemist. Komisjon asus seisukohale, et meede võib olla riigiabi ning tal oli tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse kohta ühisturuga. |
| --- | --- |

(16)

Kuid 20. oktoobril 2004 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse ühe teatatud meetme asjus: ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus. Selles otsuses sedastas komisjon, et hüvitamise kohustust kohaldatakse pärast ühinemist. Komisjon asus seisukohale, et meede võib olla riigiabi ning tal oli tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse kohta ühisturuga.

VI.   PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST LAEKUNUD MÄRKUSED

1.   Ungari märkused

| (17) | Ungari ametiasutused on seisukohal, et ettenägematute nõuete hüvitamine on meede (mitte abi), mida ei kohaldata pärast ühinemist. Nad väidavad, et meede vastab kolmele tingimusele, mis on nõutavad selleks, et lugeda meede pärast ühinemist mittekohaldatavaks komisjoni menetluse algatamise otsuse punkti 52 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Ungari ametiasutused on seisukohal, et ettenägematute nõuete hüvitamine on meede (mitte abi), mida ei kohaldata pärast ühinemist. Nad väidavad, et meede vastab kolmele tingimusele, mis on nõutavad selleks, et lugeda meede pärast ühinemist mittekohaldatavaks komisjoni menetluse algatamise otsuse punkti 52 tähenduses.

| (18) | Nad leiavad, et meede ei saa olla riigiabi, kuivõrd see seisneb hüvitamise kohustuses, mis on tavaline äritingimus avatud ja konkurentsi alusel toimuva menetluse raames sõlmitud ostu-müügilepingus. Kuna Postabanki eest tasuti turuhinda, ei ole tegemist abiga. |
| --- | --- |

(18)

Nad leiavad, et meede ei saa olla riigiabi, kuivõrd see seisneb hüvitamise kohustuses, mis on tavaline äritingimus avatud ja konkurentsi alusel toimuva menetluse raames sõlmitud ostu-müügilepingus. Kuna Postabanki eest tasuti turuhinda, ei ole tegemist abiga.

| (19) | Samuti väidavad nad, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et Postabank müüdi pärast avatud, mittediskrimineerivat ja tingimusteta pakkumismenetlust. |
| --- | --- |

(19)

Samuti väidavad nad, et komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et Postabank müüdi pärast avatud, mittediskrimineerivat ja tingimusteta pakkumismenetlust.

| (20) | Nad osutavad, et Postabanki ümberkorraldamine ja erastamine on kaks täiesti erinevat sündmust ja mitte üks jagamatu pakett, nagu mainitud komisjoni järelanalüüsis, milles hinnatakse erastamiseelseid meetmeid. Postabanki erastamine ei olnud ümberkorraldamisprotsessi osa, kuivõrd pank oli selleks ajaks jälle elujõuline. Seepärast ei ole meede sekkumiste ahela osa ning selle järele tekkis vajadus alles erastamise käigus. Ümberkorraldamise ja erastamise lugemine üheks paketiks on samuti väljaspool komisjoni jurisdiktsiooni, sest nagu komisjon ise ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tunnistab, ei ole enamik selle paketi elemente pärast ühinemist kohaldatavad, mis tähendab, et komisjon ei saa neid läbi vaadata. |
| --- | --- |

(20)

Nad osutavad, et Postabanki ümberkorraldamine ja erastamine on kaks täiesti erinevat sündmust ja mitte üks jagamatu pakett, nagu mainitud komisjoni järelanalüüsis, milles hinnatakse erastamiseelseid meetmeid. Postabanki erastamine ei olnud ümberkorraldamisprotsessi osa, kuivõrd pank oli selleks ajaks jälle elujõuline. Seepärast ei ole meede sekkumiste ahela osa ning selle järele tekkis vajadus alles erastamise käigus. Ümberkorraldamise ja erastamise lugemine üheks paketiks on samuti väljaspool komisjoni jurisdiktsiooni, sest nagu komisjon ise ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses tunnistab, ei ole enamik selle paketi elemente pärast ühinemist kohaldatavad, mis tähendab, et komisjon ei saa neid läbi vaadata.

| (21) | Lisaks mainivad Ungari ametiasutused, et meede ise ei moonuta konkurentsi, sest erastamise käigus tasuti turuhind, mis hõlmas hüvitise väärtust Erste Bankile. Tänu sellele meetmele sai Postabanki erastamine jätkuda. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks mainivad Ungari ametiasutused, et meede ise ei moonuta konkurentsi, sest erastamise käigus tasuti turuhind, mis hõlmas hüvitise väärtust Erste Bankile. Tänu sellele meetmele sai Postabanki erastamine jätkuda.

| (22) | Ungari ametiasutused selgitasid, et vajadus meetme järele selgus erastamisprotsessi käigus, kuivõrd ilma hüvitamisvõimaluseta ei tahtnud ükski pakkuja Postabanki osta. Seepärast sai sellest erastamise toimumise vältimatu tingimus. Ungari ametiasutused väidavad, et potentsiaalsed ostjad ei saanud ettevõtte väärtuse hindamisel täielikult hinnata Postabanki problemaatilisest minevikust põhjustatud kohtulike nõuete esitamise riski, mille näol oli tegu tüüpilise teabemoonutuse probleemiga. Riik müüjana korraldas enne erastamist põhjaliku kohtuasjade algatamise riski hindamise. Uusi nõudeid ei tuvastatud ning jõuti kindlale seisukohale, et sellised nõuded oleksid selgunud enne erastamise algust, sest pangas oli alates 1998. aastast läbi viidud mitmeid auditeid ja kontrolle. |
| --- | --- |

(22)

Ungari ametiasutused selgitasid, et vajadus meetme järele selgus erastamisprotsessi käigus, kuivõrd ilma hüvitamisvõimaluseta ei tahtnud ükski pakkuja Postabanki osta. Seepärast sai sellest erastamise toimumise vältimatu tingimus. Ungari ametiasutused väidavad, et potentsiaalsed ostjad ei saanud ettevõtte väärtuse hindamisel täielikult hinnata Postabanki problemaatilisest minevikust põhjustatud kohtulike nõuete esitamise riski, mille näol oli tegu tüüpilise teabemoonutuse probleemiga. Riik müüjana korraldas enne erastamist põhjaliku kohtuasjade algatamise riski hindamise. Uusi nõudeid ei tuvastatud ning jõuti kindlale seisukohale, et sellised nõuded oleksid selgunud enne erastamise algust, sest pangas oli alates 1998. aastast läbi viidud mitmeid auditeid ja kontrolle.

| (23) | Ostu-müügilepingu sõlmimise ajal olid kohtulike nõuetega seotud riskid teatud määral jagatud Ungari riigi kui müüja ja Erste Banki kui ostja vahel, mille alusel ostja võttis üle kõik potentsiaalsed kohustused seoses käimasolevate kohtuasjadega, samal ajal kui ähvardavad ja ettenägematud kohtulikud nõuded võeti osaliselt üle piiratud mahus (ettenägematud nõuded 10 % ulatuses esimesest 10 miljardist Ungari forintist ja võimalikud nõuded 50 % ulatuses esimesest 4 miljardist Ungari forintist panga asjaomastest kogukohustustest). Riskide jagamise mehhanismi väljakuulutamisega tahtis riik saata pakkujatele julgustava signaali selle kohta, et müüja on kindel, et riik ei kanna asjade sellise korraldamise tulemusena rahalist kahju, ning suurendada pakkujate valmisolekut näha panga ostu väärtusliku tehinguna. |
| --- | --- |

(23)

Ostu-müügilepingu sõlmimise ajal olid kohtulike nõuetega seotud riskid teatud määral jagatud Ungari riigi kui müüja ja Erste Banki kui ostja vahel, mille alusel ostja võttis üle kõik potentsiaalsed kohustused seoses käimasolevate kohtuasjadega, samal ajal kui ähvardavad ja ettenägematud kohtulikud nõuded võeti osaliselt üle piiratud mahus (ettenägematud nõuded 10 % ulatuses esimesest 10 miljardist Ungari forintist ja võimalikud nõuded 50 % ulatuses esimesest 4 miljardist Ungari forintist panga asjaomastest kogukohustustest). Riskide jagamise mehhanismi väljakuulutamisega tahtis riik saata pakkujatele julgustava signaali selle kohta, et müüja on kindel, et riik ei kanna asjade sellise korraldamise tulemusena rahalist kahju, ning suurendada pakkujate valmisolekut näha panga ostu väärtusliku tehinguna.

| (24) | Riigi erastamisnõustaja hinnangul oli ettenägematutest nõuetest tulenevate kohustuste summa parimal juhul null ja halvimal juhul ulatus see 5 miljardi Ungari forintini. Teoreetiline kohtulike (võimalike ja ettenägematute) nõuete kogusumma oli halvimal juhul oluliselt väiksem kui müügihinna 101 miljardit Ungari forintit ja riigi poolt algselt enne erastamist prognoositud tulude vahe. See summa oli samuti tunduvalt väiksem kui müügihinna ning kõrgeima soovitusliku hinnapakkumise vahe. (6) Seepärast on Ungari ametiasutused veendunud, et hüvitamise kohustust kehtestades annab riik müügitehingule lisaväärtust ning et riik tegutseb täielikus vastavuses turumajanduse investorpõhimõttega. |
| --- | --- |

(24)

Riigi erastamisnõustaja hinnangul oli ettenägematutest nõuetest tulenevate kohustuste summa parimal juhul null ja halvimal juhul ulatus see 5 miljardi Ungari forintini. Teoreetiline kohtulike (võimalike ja ettenägematute) nõuete kogusumma oli halvimal juhul oluliselt väiksem kui müügihinna 101 miljardit Ungari forintit ja riigi poolt algselt enne erastamist prognoositud tulude vahe. See summa oli samuti tunduvalt väiksem kui müügihinna ning kõrgeima soovitusliku hinnapakkumise vahe. (6) Seepärast on Ungari ametiasutused veendunud, et hüvitamise kohustust kehtestades annab riik müügitehingule lisaväärtust ning et riik tegutseb täielikus vastavuses turumajanduse investorpõhimõttega.

| (25) | Ungari ametiasutused lisavad, et päästmis- ja ümberkorraldusanalüüsi ei tule teha, sest meede ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

(25)

Ungari ametiasutused lisavad, et päästmis- ja ümberkorraldusanalüüsi ei tule teha, sest meede ei ole riigiabi.

| (26) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et Postabank ja Magyar Posta (Ungari Posti) vahel detsembris 2002 allkirjastatud strateegiline koostööleping tugevdab Postabanki konkurentsivõimet Ungari turul ning annab sellele tänu ühiselt väljatöötatud uute toodete müügi ainuõigusele eelise. Ungari ametiasutused väidavad, et komisjon tõlgendab Magyar Posta ja Postabanki suhet valesti. Nad väidavad, et strateegiline koostööleping on läbinisti äriline leping ega anna kummalegi poolele mingeid üldisi ainuõigusi. |
| --- | --- |

(26)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et Postabank ja Magyar Posta (Ungari Posti) vahel detsembris 2002 allkirjastatud strateegiline koostööleping tugevdab Postabanki konkurentsivõimet Ungari turul ning annab sellele tänu ühiselt väljatöötatud uute toodete müügi ainuõigusele eelise. Ungari ametiasutused väidavad, et komisjon tõlgendab Magyar Posta ja Postabanki suhet valesti. Nad väidavad, et strateegiline koostööleping on läbinisti äriline leping ega anna kummalegi poolele mingeid üldisi ainuõigusi.

| (27) | Kui meede oleks käsitletav riigiabina, ei nõustu Ungari komisjoni väljendatud kahtlustega (vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punkte 135–138) Euroopa lepingu artikli 45 lõike 2 kohaldamise suhtes praeguse juhtumi puhul Postabankile antud meetmete õigustamiseks. Nad väidavad, et komisjon peaks arvesse võtma asjaolu, et Ungari ei olnud hindamise all olevate meetmete kohaldamise ajal veel ELi liige. Nad kinnitavad, et Ungari valitsus ei oleks lasknud Postabankil 1998. aastal, kui ta koges suurimaid raskusi ja Ungari turg ei olnud stabiilne, pankrotti minna. Postabanki pankrot oleks tema suurust arvestades toonud kaasa suure finantskriisi. |
| --- | --- |

(27)

Kui meede oleks käsitletav riigiabina, ei nõustu Ungari komisjoni väljendatud kahtlustega (vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse punkte 135–138) Euroopa lepingu artikli 45 lõike 2 kohaldamise suhtes praeguse juhtumi puhul Postabankile antud meetmete õigustamiseks. Nad väidavad, et komisjon peaks arvesse võtma asjaolu, et Ungari ei olnud hindamise all olevate meetmete kohaldamise ajal veel ELi liige. Nad kinnitavad, et Ungari valitsus ei oleks lasknud Postabankil 1998. aastal, kui ta koges suurimaid raskusi ja Ungari turg ei olnud stabiilne, pankrotti minna. Postabanki pankrot oleks tema suurust arvestades toonud kaasa suure finantskriisi.

2.   Erste Banki kommentaarid

| (28) | Erste Bank esitas Ungari ametiasutuste omadega sarnased argumendid. Erste Bank ei nõustu komisjoni järeldustega, et meetme näol on tegu ühisturuga kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(28)

Erste Bank esitas Ungari ametiasutuste omadega sarnased argumendid. Erste Bank ei nõustu komisjoni järeldustega, et meetme näol on tegu ühisturuga kokkusobimatu abiga.

| (29) | Samuti vaidlustab Erste Bank väite, et meede on kohaldatav pärast ühinemist. Ta kinnitab, et meetme ulatus, maht ja kestus on piiratud. Kõik potentsiaalsed nõuded määrati enne ühinemist selgesti kindlaks, mistõttu pärast ühinemist ei ole tegemist uue abiga. |
| --- | --- |

(29)

Samuti vaidlustab Erste Bank väite, et meede on kohaldatav pärast ühinemist. Ta kinnitab, et meetme ulatus, maht ja kestus on piiratud. Kõik potentsiaalsed nõuded määrati enne ühinemist selgesti kindlaks, mistõttu pärast ühinemist ei ole tegemist uue abiga.

| (30) | Ta leiab, et meetmega ei anta ärieelist ega moonutata konkurentsi, sest tegu turul tavalise tingimusega konkreetsete riskide maandamiseks aktsiate ostulepingus ning selles lepiti kokku konkursi käigus, mis tagab turuhinna tasumise hüvitamiskohustuse eest ning seetõttu ei kaasnenud abielementi. Avatud, mittediskrimineerivate, konkurentsi tingimustes ja läbipaistvate menetluste alusel toimunud erastamisi käsitleva pretsedendiõiguse alusel kinnitas Erste Bank, et tal oli põhjust eeldada, et Postabanki müügiga ei kaasne riigiabi andmist. |
| --- | --- |

(30)

Ta leiab, et meetmega ei anta ärieelist ega moonutata konkurentsi, sest tegu turul tavalise tingimusega konkreetsete riskide maandamiseks aktsiate ostulepingus ning selles lepiti kokku konkursi käigus, mis tagab turuhinna tasumise hüvitamiskohustuse eest ning seetõttu ei kaasnenud abielementi. Avatud, mittediskrimineerivate, konkurentsi tingimustes ja läbipaistvate menetluste alusel toimunud erastamisi käsitleva pretsedendiõiguse alusel kinnitas Erste Bank, et tal oli põhjust eeldada, et Postabanki müügiga ei kaasne riigiabi andmist.

| (31) | Lisaks sellele on kõnealune meede – erinevalt garantiist, mis võib olla iseseisev juriidiline kohustus – olemuselt hüvitamiskohustus, mida ei saa käsitleda iseseisva meetmena, kuivõrd see on alati lahutamatult seotud konkreetse müügilepinguga. Hüvitamiskohustuse eesmärk on kaitsta müügi ajal üle antavate varade väärtust müügile eelnenud perioodist tulenevate riskide eest. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks sellele on kõnealune meede – erinevalt garantiist, mis võib olla iseseisev juriidiline kohustus – olemuselt hüvitamiskohustus, mida ei saa käsitleda iseseisva meetmena, kuivõrd see on alati lahutamatult seotud konkreetse müügilepinguga. Hüvitamiskohustuse eesmärk on kaitsta müügi ajal üle antavate varade väärtust müügile eelnenud perioodist tulenevate riskide eest.

| (32) | Erste Bank väidab, et meedet tuleks hinnata varasematest meetmetest eraldi ning et komisjoni läbi viidud erainvestori analüüsis ei tohiks Postabanki ühinemiseelset ümberkorraldamist ja erastamist käsitleda ühe paketina. Meede ei ole ümberkorraldamismeede, vaid aktsiate ostu-müügilepinguga lahutamatult seotud hüvitamiskohustus, mis on eraldatud ümberkorraldamisprotsessist. Postabank oli erastamise ajal elujõuline. Teiseks ei ole komisjon pädev uurima eelnevaid ümberkorraldamismeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata. Komisjoni lähenemises, mille puhul pannakse kokku pärast ühinemist mittekohaldatavad meetmed ja ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, käsitletakse 1998.–2002. aasta meetmeid abina, ehkki komisjon ei ole pädev neid uurima. |
| --- | --- |

(32)

Erste Bank väidab, et meedet tuleks hinnata varasematest meetmetest eraldi ning et komisjoni läbi viidud erainvestori analüüsis ei tohiks Postabanki ühinemiseelset ümberkorraldamist ja erastamist käsitleda ühe paketina. Meede ei ole ümberkorraldamismeede, vaid aktsiate ostu-müügilepinguga lahutamatult seotud hüvitamiskohustus, mis on eraldatud ümberkorraldamisprotsessist. Postabank oli erastamise ajal elujõuline. Teiseks ei ole komisjon pädev uurima eelnevaid ümberkorraldamismeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata. Komisjoni lähenemises, mille puhul pannakse kokku pärast ühinemist mittekohaldatavad meetmed ja ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, käsitletakse 1998.–2002. aasta meetmeid abina, ehkki komisjon ei ole pädev neid uurima.

| (33) | Lisaks kinnitab Erste Bank, et komisjoni erainvestori analüüs on igal juhul ebatäielik, sest selles ei käsitleta likvideerimiskulusid ega Ungari panganduseeskirju, millega välditakse likvideerimisi. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks kinnitab Erste Bank, et komisjoni erainvestori analüüs on igal juhul ebatäielik, sest selles ei käsitleta likvideerimiskulusid ega Ungari panganduseeskirju, millega välditakse likvideerimisi.

| (34) | Erste Bank leiab, et kuivõrd meede ei ole abi ning seda ei kohaldata pärast ühinemist, ei ole vaja kokkusobivust hinnata. Samuti väidab ta, et kokkusobivuse hindamine põhineb ekslikul eeldusel, et meede on ümberkorraldamismeede, mitte aga erastamise element. |
| --- | --- |

(34)

Erste Bank leiab, et kuivõrd meede ei ole abi ning seda ei kohaldata pärast ühinemist, ei ole vaja kokkusobivust hinnata. Samuti väidab ta, et kokkusobivuse hindamine põhineb ekslikul eeldusel, et meede on ümberkorraldamismeede, mitte aga erastamise element.

| (35) | Lisaks sellele põhjendab Erste Bank, et meede ei moonuta konkurentsi ega anna ärieelist, sest meede, mille käigus müüdi Postabank turuhinnaga, võeti konkurentsi tingimustes. Igal juhul kuuluks pretsedendiõiguse kohaselt kõik eelised müüjale ning ostjale neid edasi ei antaks. Seepärast ei olnud tegu valikulise ärieelisega Erste Banki kasuks (seoses ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse või muuga), sest riik oleks olnud valmis müüma Postabanki ükskõik millisele ettevõttele, kes oleks pakkunud kõrgeimat hinda. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele põhjendab Erste Bank, et meede ei moonuta konkurentsi ega anna ärieelist, sest meede, mille käigus müüdi Postabank turuhinnaga, võeti konkurentsi tingimustes. Igal juhul kuuluks pretsedendiõiguse kohaselt kõik eelised müüjale ning ostjale neid edasi ei antaks. Seepärast ei olnud tegu valikulise ärieelisega Erste Banki kasuks (seoses ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse või muuga), sest riik oleks olnud valmis müüma Postabanki ükskõik millisele ettevõttele, kes oleks pakkunud kõrgeimat hinda.

| (36) | Erste Bank väidab, et komisjon ei määratle oma kohaldamistesti õiguslikku alust ning tõendamaks, et komisjon on pädev uurima meedet vastavalt artikli 88 lõikele 2, tuleks näidata, et kohustuse näol oli tegu uue abiga ühinemisakti IV lisa 3. osa alusel. Samuti sedastab ta, et Ungari ei olnud meetmete võtmise ajal ELi liige ning seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 talle otseselt kohaldada. Komisjon ei tohi kohaldada riigiabi eeskirju olukordadele, mis olid enne ühinemist lõplikult paigas, näiteks Postabanki aktsiate ostu-müügilepingule, mis on õiguslikult siduv dokument, kuivõrd see oleks vastuolus tagasiulatuva jõu puudumise põhimõttega. Erastamise ajal ei olnud ei Ungari ega Erste Bank teadlik nõudest, et selleks, et hüvitamiskohustust ei loetaks kohaldatavaks pärast ühinemist, peavad riskid olema täpselt määratletud. |
| --- | --- |

(36)

Erste Bank väidab, et komisjon ei määratle oma kohaldamistesti õiguslikku alust ning tõendamaks, et komisjon on pädev uurima meedet vastavalt artikli 88 lõikele 2, tuleks näidata, et kohustuse näol oli tegu uue abiga ühinemisakti IV lisa 3. osa alusel. Samuti sedastab ta, et Ungari ei olnud meetmete võtmise ajal ELi liige ning seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 talle otseselt kohaldada. Komisjon ei tohi kohaldada riigiabi eeskirju olukordadele, mis olid enne ühinemist lõplikult paigas, näiteks Postabanki aktsiate ostu-müügilepingule, mis on õiguslikult siduv dokument, kuivõrd see oleks vastuolus tagasiulatuva jõu puudumise põhimõttega. Erastamise ajal ei olnud ei Ungari ega Erste Bank teadlik nõudest, et selleks, et hüvitamiskohustust ei loetaks kohaldatavaks pärast ühinemist, peavad riskid olema täpselt määratletud.

VII.   HINDAMINE

1.   Kohaldatavus pärast ühinemist

| (37) | Nagu selgitatud eespool, samuti menetluse algatamise otsuses, hindas komisjon kõigepealt, kas meede, mille suhtes ametlik uurimismenetlus algatati, st ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, on vastavalt punktis 14 sätestatud kriteeriumidele kohaldatav pärast ühinemist. Küsimus, kas abi „kohaldamist jätkatakse pärast ühinemist” seisab eraldi küsimusest, kas meedet võib abina käsitleda (mis tahes ajahetkel) ja kas selle kohta kehtivad kindlad kriteeriumid. |
| --- | --- |

(37)

Nagu selgitatud eespool, samuti menetluse algatamise otsuses, hindas komisjon kõigepealt, kas meede, mille suhtes ametlik uurimismenetlus algatati, st ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, on vastavalt punktis 14 sätestatud kriteeriumidele kohaldatav pärast ühinemist. Küsimus, kas abi „kohaldamist jätkatakse pärast ühinemist” seisab eraldi küsimusest, kas meedet võib abina käsitleda (mis tahes ajahetkel) ja kas selle kohta kehtivad kindlad kriteeriumid.

| (38) | 29. aprillil 2004. aastal Postabanki ostja Erste Banki allkirjastatud tagasivõtmatus ühepoolses avalduses nähakse ette üldine ülemmäär 200 miljardit Ungari forintit ja määratletakse vastavalt aktsiate ostu-müügilepingule kitsamalt Ungari vastutusega seotud risk ostja ees. |
| --- | --- |

(38)

29. aprillil 2004. aastal Postabanki ostja Erste Banki allkirjastatud tagasivõtmatus ühepoolses avalduses nähakse ette üldine ülemmäär 200 miljardit Ungari forintit ja määratletakse vastavalt aktsiate ostu-müügilepingule kitsamalt Ungari vastutusega seotud risk ostja ees.

| (39) | Kuid üldise ülemmäära kehtestamisest ja meetme kitsendamisest hoolimata märgib komisjon, et Ungari valitsuse poolt Postabanki müügi hõlbustamiseks võetud hüvitamiskohustus ei olnud täpselt määratletud ega hõlmanud ühinemise kuupäevaks lõplikult vormistatud ammendavat ja siduvat loetelu. Vastupidi, meede hõlmab suurema ulatusega hüvitisi, ei ole täpselt määratletud ning selle ülemmäär on kõrge, mis pealegi kehtestati hilisemal kuupäeval. Seepärast võimaldab kohustus määramata arvul edasisi nõudeid lisaks ühinemise ajaks selgesti määratletutele, mis on vastuolus sellega, mida väidavad Ungari ametiasutused ja Erste Bank. |
| --- | --- |

(39)

Kuid üldise ülemmäära kehtestamisest ja meetme kitsendamisest hoolimata märgib komisjon, et Ungari valitsuse poolt Postabanki müügi hõlbustamiseks võetud hüvitamiskohustus ei olnud täpselt määratletud ega hõlmanud ühinemise kuupäevaks lõplikult vormistatud ammendavat ja siduvat loetelu. Vastupidi, meede hõlmab suurema ulatusega hüvitisi, ei ole täpselt määratletud ning selle ülemmäär on kõrge, mis pealegi kehtestati hilisemal kuupäeval. Seepärast võimaldab kohustus määramata arvul edasisi nõudeid lisaks ühinemise ajaks selgesti määratletutele, mis on vastuolus sellega, mida väidavad Ungari ametiasutused ja Erste Bank.

| (40) | Komisjon leiab, et lihtsalt ülemmäär ilma konkreetsete sündmuste loeteluta (spetsifikatsioonita), mis võiksid kohustuse kaasa tuua, ei seo hüvitise maksmist pärast ühinemist konkreetsete sündmustega, mis määratleti lõplikult ja tingimusteta enne ühinemist. On tõsi, et riigi finantskohustused olid teoreetiliselt piiratud, kuid riigi võimalikke makseid tingivad asjaolud ei olnud selgesti määratletud, nagu selgub kohustuse enda nimetusest, st et see kehtib ettenägematute nõuete puhul. Seega on piirang üksnes näiline, kuivõrd selle kohaldamise ulatus ja konkreetsed summad, mida võib olla tarvis pärast ühinemist välja maksta, võivad erineda vastavalt kriteeriumidele, mis on esitatud vaid üldsõnaliselt. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon leiab, et lihtsalt ülemmäär ilma konkreetsete sündmuste loeteluta (spetsifikatsioonita), mis võiksid kohustuse kaasa tuua, ei seo hüvitise maksmist pärast ühinemist konkreetsete sündmustega, mis määratleti lõplikult ja tingimusteta enne ühinemist. On tõsi, et riigi finantskohustused olid teoreetiliselt piiratud, kuid riigi võimalikke makseid tingivad asjaolud ei olnud selgesti määratletud, nagu selgub kohustuse enda nimetusest, st et see kehtib ettenägematute nõuete puhul. Seega on piirang üksnes näiline, kuivõrd selle kohaldamise ulatus ja konkreetsed summad, mida võib olla tarvis pärast ühinemist välja maksta, võivad erineda vastavalt kriteeriumidele, mis on esitatud vaid üldsõnaliselt.

| (41) | Kõnealune meede on seetõttu kohaldatav pärast ühinemist kahe erandiga. Pärast ametiasutuste esitatud selgitusi on komisjon jõudnud järeldusele, et on kaks punkti, mis vastavad kriteeriumidele, mille kohaselt meede ei ole pärast ühinemist kohaldatav. |
| --- | --- |

(41)

Kõnealune meede on seetõttu kohaldatav pärast ühinemist kahe erandiga. Pärast ametiasutuste esitatud selgitusi on komisjon jõudnud järeldusele, et on kaks punkti, mis vastavad kriteeriumidele, mille kohaselt meede ei ole pärast ühinemist kohaldatav.

| (42) | Need kaks punkti on seotud ettevõtete Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társaság ja/või Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság (või nende üld- ja eriõigusjärglaste) võimalike nõuetega Postabanki vastu või Postabanki auditi koostamisega seotud mis tahes materiaalse toetusega või mis tahes materiaalse toetusega 2000. aastale eelnenud perioodil kogusummas 200 miljardit Ungari forintit (mis sisaldub Erste Banki 29. aprilli 2004. aasta ühepoolse avalduse osas „Riskide määratlemine O”). |
| --- | --- |

(42)

Need kaks punkti on seotud ettevõtete Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társaság ja/või Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társaság (või nende üld- ja eriõigusjärglaste) võimalike nõuetega Postabanki vastu või Postabanki auditi koostamisega seotud mis tahes materiaalse toetusega või mis tahes materiaalse toetusega 2000. aastale eelnenud perioodil kogusummas 200 miljardit Ungari forintit (mis sisaldub Erste Banki 29. aprilli 2004. aasta ühepoolse avalduse osas „Riskide määratlemine O”).

| (43) | Komisjon märgib, et need kaks ettevõtet on Erste Bankile juba teatanud, et nad esitavad Erste Banki vastu kahjunõude olenevalt tulemustest, millega lõpeb kohtumenetlus, mille Ungari riik algatas Postabanki audiitorite vastu seoses nende rolliga panga audiitoritena. Esialgu on tegu võimalike nõuetega. Lisaks sellele on Arthur Andersen taotlenud Erste Bankilt Ungari riigi kohtuasja puhul kantud kohtukulude hüvitamist. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märgib, et need kaks ettevõtet on Erste Bankile juba teatanud, et nad esitavad Erste Banki vastu kahjunõude olenevalt tulemustest, millega lõpeb kohtumenetlus, mille Ungari riik algatas Postabanki audiitorite vastu seoses nende rolliga panga audiitoritena. Esialgu on tegu võimalike nõuetega. Lisaks sellele on Arthur Andersen taotlenud Erste Bankilt Ungari riigi kohtuasja puhul kantud kohtukulude hüvitamist.

| (44) | Neid kahte võimalikku nõuet hõlmav riigi hüvitamiskohustus vastab kõigile kolmele eespool mainitud kriteeriumile ning seetõttu võib seda lugeda kohaldatavaks pärast ühinemist. |
| --- | --- |

(44)

Neid kahte võimalikku nõuet hõlmav riigi hüvitamiskohustus vastab kõigile kolmele eespool mainitud kriteeriumile ning seetõttu võib seda lugeda kohaldatavaks pärast ühinemist.

| (45) | Erste Bank väidab, et komisjon ei määratle oma kohaldamistesti õiguslikku alust ning tõendamaks, et komisjon on pädev uurima meedet vastavalt artikli 88 lõikele 2, tuleks näidata, et kohustuse näol oli tegu uue abiga ühinemisakti IV lisa 3. osa alusel. Samuti kinnitab ta, et Ungari ei olnud meetmete võtmise ajal ELi liige ning seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 talle otseselt kohaldada. |
| --- | --- |

(45)

Erste Bank väidab, et komisjon ei määratle oma kohaldamistesti õiguslikku alust ning tõendamaks, et komisjon on pädev uurima meedet vastavalt artikli 88 lõikele 2, tuleks näidata, et kohustuse näol oli tegu uue abiga ühinemisakti IV lisa 3. osa alusel. Samuti kinnitab ta, et Ungari ei olnud meetmete võtmise ajal ELi liige ning seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 talle otseselt kohaldada.

| (46) | Esiteks oli Ungari Vabariik (nagu kõik teised kandidaatriigid) sel ajal – enne ühinemist – juba seotud Euroopa lepingutega, mis muu hulgas kuulutasid igasuguse riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, lepingu endaga kokkusobimatuks niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust (7). Seejärel määratleti ühinemislepingu IV lisa 3. osas meetmete kolm kategooriat olemasoleva abina: i) enne 10. detsembrit 1994 jõustunud abimeetmed; ii) komisjonis läbi vaadatud ja ühinemislepingule lisatud nimekirja kaasatud abi ning iii) ajutise mehhanismi menetluse kohaselt heaks kiidetud abi. Lepingus on sätestatud, et kõik pärast ühinemiskuupäeva endiselt kohaldatavad meetmed, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta olemasoleva abi tingimustele, loetakse ühinemisel uueks abiks. |
| --- | --- |

(46)

Esiteks oli Ungari Vabariik (nagu kõik teised kandidaatriigid) sel ajal – enne ühinemist – juba seotud Euroopa lepingutega, mis muu hulgas kuulutasid igasuguse riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, lepingu endaga kokkusobimatuks niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust (7). Seejärel määratleti ühinemislepingu IV lisa 3. osas meetmete kolm kategooriat olemasoleva abina: i) enne 10. detsembrit 1994 jõustunud abimeetmed; ii) komisjonis läbi vaadatud ja ühinemislepingule lisatud nimekirja kaasatud abi ning iii) ajutise mehhanismi menetluse kohaselt heaks kiidetud abi. Lepingus on sätestatud, et kõik pärast ühinemiskuupäeva endiselt kohaldatavad meetmed, mis kujutavad endast riigiabi ega vasta olemasoleva abi tingimustele, loetakse ühinemisel uueks abiks.

| (47) | Seepärast on ELi esmase õiguse alusel selge, et komisjonil on täielikud volitused vaadata läbi enne ühinemist kehtestatud ja pärast seda kohaldatavad abimeetmed, mis ei osutunud pärast ühinemist olemasolevaks abiks. Komisjon võib lugeda sellised meetmed seisuga 1. mai 2004 uueks abiks ning võib seega keelata abi kohaldamise pärast seda kuupäeva, samuti nõuda pärast ühinemist ebaseaduslikult makstud summade tagastamist, kui ta leiab, et abi ei ole ühisturuga kokkusobiv. Kõnealune riigiabi eeskirjade rakendamine pärast ühinemist kehtivate meetmete suhtes, mis ei vasta ühinemislepingus määratletud olemasoleva abi kriteeriumidele, ei too seetõttu mingil moel kaasa EÜ riigiabi eeskirjade tagasiulatuvat kohaldamist. |
| --- | --- |

(47)

Seepärast on ELi esmase õiguse alusel selge, et komisjonil on täielikud volitused vaadata läbi enne ühinemist kehtestatud ja pärast seda kohaldatavad abimeetmed, mis ei osutunud pärast ühinemist olemasolevaks abiks. Komisjon võib lugeda sellised meetmed seisuga 1. mai 2004 uueks abiks ning võib seega keelata abi kohaldamise pärast seda kuupäeva, samuti nõuda pärast ühinemist ebaseaduslikult makstud summade tagastamist, kui ta leiab, et abi ei ole ühisturuga kokkusobiv. Kõnealune riigiabi eeskirjade rakendamine pärast ühinemist kehtivate meetmete suhtes, mis ei vasta ühinemislepingus määratletud olemasoleva abi kriteeriumidele, ei too seetõttu mingil moel kaasa EÜ riigiabi eeskirjade tagasiulatuvat kohaldamist.

2.   Riigiabi olemasolu

| (48) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(48)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (49) | Seoses Postabanki erastamisega võttis Ungari valitsus (ÁPV (8) kaudu) enesele ostja ees kohustuse hüvitada maksekohustused, mis võivad kuni viie aasta jooksul pärast aktsiate ostulepingu sõlmimist tekkida Postabankiga seotud ettenägematutest kohtulikest nõuetest. Teisisõnu võttis Ungari valitsus enesele kohustuse eraldada riigi raha, et Postabanki müük saaks võimalikuks. Seega on ilmne, et kõnealune meede puudutab riigi ressursse. |
| --- | --- |

(49)

Seoses Postabanki erastamisega võttis Ungari valitsus (ÁPV (8) kaudu) enesele ostja ees kohustuse hüvitada maksekohustused, mis võivad kuni viie aasta jooksul pärast aktsiate ostulepingu sõlmimist tekkida Postabankiga seotud ettenägematutest kohtulikest nõuetest. Teisisõnu võttis Ungari valitsus enesele kohustuse eraldada riigi raha, et Postabanki müük saaks võimalikuks. Seega on ilmne, et kõnealune meede puudutab riigi ressursse.

| (50) | Nagu eespool mainitud, väidavad Ungari ametiasutused ja Erste Bank oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et kõnealust meedet ei saa tõlgendada riigiabina, vaid selle näol on tegemist tavapärase ärilise tingimusega avatud pakkumismenetluse alusel sõlmitud ostu-müügilepingus, ja et Postabanki eest tasutud turuhind välistab abi. Samuti väidavad nad, et komisjon peaks kohaldama turumajandusliku investeerimise põhimõtet, mitte käsitlema kõnealust meedet abina, sest selle eest on makstud turuhinda, mille puhul on arvestatud meetme väärtust Erste Banki jaoks. Lisaks väidavad nad, et komisjoni läbiviidud turumajandusliku investeerimise analüüsis ei tohiks kokku panna ühinemiseelseid Postabanki ümberkorraldamismeetmeid ja Postabanki erastamist, sest kõnealune meede ei ole ümberkorraldamismeede, vaid aktsiate ostulepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(50)

Nagu eespool mainitud, väidavad Ungari ametiasutused ja Erste Bank oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta, et kõnealust meedet ei saa tõlgendada riigiabina, vaid selle näol on tegemist tavapärase ärilise tingimusega avatud pakkumismenetluse alusel sõlmitud ostu-müügilepingus, ja et Postabanki eest tasutud turuhind välistab abi. Samuti väidavad nad, et komisjon peaks kohaldama turumajandusliku investeerimise põhimõtet, mitte käsitlema kõnealust meedet abina, sest selle eest on makstud turuhinda, mille puhul on arvestatud meetme väärtust Erste Banki jaoks. Lisaks väidavad nad, et komisjoni läbiviidud turumajandusliku investeerimise analüüsis ei tohiks kokku panna ühinemiseelseid Postabanki ümberkorraldamismeetmeid ja Postabanki erastamist, sest kõnealune meede ei ole ümberkorraldamismeede, vaid aktsiate ostulepingu lahutamatu osa.

| (51) | Nagu ka menetluse algatamise otsuses on märgitud, ei saa komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 alusel uurida abimeetmeid, mis ei ole kohaldatavad pärast ühinemist. Komisjon ei saa ajutise mehhanismi kohast läbivaatamisõigust rakendada abimeetmete suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindlas summas. Komisjon leidis, et välja arvatud ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, (9) ei ole Postabanki ümberkorraldamise teatatud meetmed kohaldatavad pärast ühinemist. Seega käesolev analüüs ei hõlma neid meetmeid. |
| --- | --- |

(51)

Nagu ka menetluse algatamise otsuses on märgitud, ei saa komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 alusel uurida abimeetmeid, mis ei ole kohaldatavad pärast ühinemist. Komisjon ei saa ajutise mehhanismi kohast läbivaatamisõigust rakendada abimeetmete suhtes, mis on juba lõplikult ja tingimusteta antud enne ühinemist kindlas summas. Komisjon leidis, et välja arvatud ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, (9) ei ole Postabanki ümberkorraldamise teatatud meetmed kohaldatavad pärast ühinemist. Seega käesolev analüüs ei hõlma neid meetmeid.

| (52) | Hinnates seda ainsat meedet, mis on kohaldatav pärast ühinemist (2003. aastal võetud kohustus hüvitada ettenägematud nõuded), peab komisjon niisiis uurima, kas Ungari valitsuse tollane tegevus, st erastamise ajal tehtud otsus hüvitamiskohustuse võtmise kohta, oli kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Seetõttu hindab komisjon seda meedet eelnevatest meetmetest eraldi. |
| --- | --- |

(52)

Hinnates seda ainsat meedet, mis on kohaldatav pärast ühinemist (2003. aastal võetud kohustus hüvitada ettenägematud nõuded), peab komisjon niisiis uurima, kas Ungari valitsuse tollane tegevus, st erastamise ajal tehtud otsus hüvitamiskohustuse võtmise kohta, oli kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Seetõttu hindab komisjon seda meedet eelnevatest meetmetest eraldi.

| (53) | Postabanki müügi hindamise võib eelnenud meetmetest eraldada ka seetõttu, et ümberkorraldamine oli erastamise alguseks juba lõpule viidud. Komisjon märgib, et Ungari Riigikontroll esitas 2003. aasta aprillis aruande, milles nentis, et Postabanki ümberkorraldamine on edukalt lõpule viidud ja et pank toimib hästi. Postabank oli erastamise ajal elujõuline. |
| --- | --- |

(53)

Postabanki müügi hindamise võib eelnenud meetmetest eraldada ka seetõttu, et ümberkorraldamine oli erastamise alguseks juba lõpule viidud. Komisjon märgib, et Ungari Riigikontroll esitas 2003. aasta aprillis aruande, milles nentis, et Postabanki ümberkorraldamine on edukalt lõpule viidud ja et pank toimib hästi. Postabank oli erastamise ajal elujõuline.

| (54) | Hinnatavate meetmete selline eraldamine ei ole vastuolus otsusega kohtuasjas BP Chemicals, (10) sest selles kohtuasjas käsitletud juhtumil tehti ühe jätkuva ümberkorraldamisprotsessi käigus kolm kapitalisüsti eesmärgiga „rahastada vajalikke ümberkorraldamismeetmeid ja taastada EniChemi kapitalibaas, mis oli kahjumi tõttu nõrgenenud”. Hinnates, kas neid kolme meedet tuleb käsitleda tervikuna või tuleks viimast meedet uurida eraldi, otsustas Euroopa Kohus, et määravateks teguriteks on meetmete ajastamine, meetmete võtmise eesmärk ja äriühingu olukord iga kapitalisüsti tegemise otsuse langetamise ajal. Selles kohtuasjas käsitletud juhul olnuks likvideerimine viimase meetmeta vältimatu. Käesoleval juhul aga oli ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus seotud Postabanki müügiga ja moodustas aktsiate ostulepingu lahutamatu osa, kusjuures selleks ajaks oli panga ümberkorraldamine edukalt lõpule viidud ja panga likvideerimine ei olnud enam kõne all. |
| --- | --- |

(54)

Hinnatavate meetmete selline eraldamine ei ole vastuolus otsusega kohtuasjas BP Chemicals, (10) sest selles kohtuasjas käsitletud juhtumil tehti ühe jätkuva ümberkorraldamisprotsessi käigus kolm kapitalisüsti eesmärgiga „rahastada vajalikke ümberkorraldamismeetmeid ja taastada EniChemi kapitalibaas, mis oli kahjumi tõttu nõrgenenud”. Hinnates, kas neid kolme meedet tuleb käsitleda tervikuna või tuleks viimast meedet uurida eraldi, otsustas Euroopa Kohus, et määravateks teguriteks on meetmete ajastamine, meetmete võtmise eesmärk ja äriühingu olukord iga kapitalisüsti tegemise otsuse langetamise ajal. Selles kohtuasjas käsitletud juhul olnuks likvideerimine viimase meetmeta vältimatu. Käesoleval juhul aga oli ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus seotud Postabanki müügiga ja moodustas aktsiate ostulepingu lahutamatu osa, kusjuures selleks ajaks oli panga ümberkorraldamine edukalt lõpule viidud ja panga likvideerimine ei olnud enam kõne all.

| (55) | Hinnates Ungari ametiasutuste tegevust 2003. aastal turumajandusliku investeerimise põhimõtte alusel, ei sea komisjon kahtluse alla Postabanki erastamise viisi ja nõustub, et pank müüdi avatud pakkumismenetluses kõrgeima pakkumise tegijale. |
| --- | --- |

(55)

Hinnates Ungari ametiasutuste tegevust 2003. aastal turumajandusliku investeerimise põhimõtte alusel, ei sea komisjon kahtluse alla Postabanki erastamise viisi ja nõustub, et pank müüdi avatud pakkumismenetluses kõrgeima pakkumise tegijale.

| (56) | See asjaolu aga ei ole piisav, et välistada käsitletava juhtumi raames eelise andmist. |
| --- | --- |

(56)

See asjaolu aga ei ole piisav, et välistada käsitletava juhtumi raames eelise andmist.

| (57) | Esiteks ei seatud aktsiate ostulepingu sõlmimise ajal ettenägematute nõuete hüvitamise kohustusele ülempiiri. Postabanki müümisel võttis Ungari valitsus Postabanki ostja ees kohustuse eraldada piiramatult riigi raha. Seetõttu on komisjon seisukohal, et ehkki Ungari valitsus viis enne erastamisprotsessi algust läbi põhjaliku kohtulike nõuete esitamise riski hindamise ja leidis, et võetud kohustuse alusel maksete tegemise tõenäosus on väga väike, ei oleks konservatiivne eraõiguslik müüja sellisel juhul võtnud piiramatut maksekohustust ettenägematute nõuete suhtes, mis võidakse esitada kuni viie aasta jooksul pärast aktsiate ostulepingu sõlmimist, isegi kui sellise hüvitamiskohustuse võtmise tulemusena olnuks võimalik saada Postabanki eest kõrgemat müügihinda. Komisjoni arvates oleks turumajanduse põhimõtete kohaselt tegutsev Postabanki müüja seadnud müügilepingus vähemalt teatava ülempiiri võimalikule maksekohustusele ostja ees. Turumajanduse põhimõtteid järgiv müüja ei oleks võtnud piiramatu summa maksmise riski isegi teades, et sellise makse tegemise vajaduse tõenäosus on väga väike. Asjaolu, et erastamise ajal ei seatud hüvitamiskohustuse ülempiiri, näitab seega, et riik ei käitunud nii, nagu käitunuks turumajanduse põhimõtteid järgiv ettevõtja. |
| --- | --- |

(57)

Esiteks ei seatud aktsiate ostulepingu sõlmimise ajal ettenägematute nõuete hüvitamise kohustusele ülempiiri. Postabanki müümisel võttis Ungari valitsus Postabanki ostja ees kohustuse eraldada piiramatult riigi raha. Seetõttu on komisjon seisukohal, et ehkki Ungari valitsus viis enne erastamisprotsessi algust läbi põhjaliku kohtulike nõuete esitamise riski hindamise ja leidis, et võetud kohustuse alusel maksete tegemise tõenäosus on väga väike, ei oleks konservatiivne eraõiguslik müüja sellisel juhul võtnud piiramatut maksekohustust ettenägematute nõuete suhtes, mis võidakse esitada kuni viie aasta jooksul pärast aktsiate ostulepingu sõlmimist, isegi kui sellise hüvitamiskohustuse võtmise tulemusena olnuks võimalik saada Postabanki eest kõrgemat müügihinda. Komisjoni arvates oleks turumajanduse põhimõtete kohaselt tegutsev Postabanki müüja seadnud müügilepingus vähemalt teatava ülempiiri võimalikule maksekohustusele ostja ees. Turumajanduse põhimõtteid järgiv müüja ei oleks võtnud piiramatu summa maksmise riski isegi teades, et sellise makse tegemise vajaduse tõenäosus on väga väike. Asjaolu, et erastamise ajal ei seatud hüvitamiskohustuse ülempiiri, näitab seega, et riik ei käitunud nii, nagu käitunuks turumajanduse põhimõtteid järgiv ettevõtja.

| (58) | Asjaolu, et Erste Bank tegi ühepoolse avalduse, millega piiras hüvitamiskohustusest tulenevat riigi potentsiaalsete maksekohustuste ülemmäära 200 miljardi Ungari forintiga, ei mõjuta komisjoni hinnangut Ungari riigi tegevusele. Ühepoolne avaldus, mille ostja tegi kuus kuud hiljem, ei vii Ungari riigi võetud hüvitamiskohustust kooskõlla turumajandusliku investeerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(58)

Asjaolu, et Erste Bank tegi ühepoolse avalduse, millega piiras hüvitamiskohustusest tulenevat riigi potentsiaalsete maksekohustuste ülemmäära 200 miljardi Ungari forintiga, ei mõjuta komisjoni hinnangut Ungari riigi tegevusele. Ühepoolne avaldus, mille ostja tegi kuus kuud hiljem, ei vii Ungari riigi võetud hüvitamiskohustust kooskõlla turumajandusliku investeerimise põhimõttega.

| (59) | Seda järeldust ei mõjuta mingil moel asjaolu, et pakkujad, kellel ei olnud võimalik Postabanki problemaatilisest minevikust põhjustatud kohtulike nõuete esitamise riski täielikult hinnata, pidasid nimetatud meedet erastamise vältimatuks eeltingimuseks. Kui ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust poleks võetud, oleks pank tõenäoliselt jäänud riigi omandisse. Kui tulevikus oleks mõni selline nõue realiseerunud, oleks riik sellisel juhul pidanud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt tegutsedes hüvitama nõude maksimaalselt ettevõtte väärtusele vastavas summas, mitte aga piiramatus ulatuses. Seega – kui riik oleks tegutsenud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt, ei oleks ta piiramatut hüvitamiskohustust enesele võtnud. |
| --- | --- |

(59)

Seda järeldust ei mõjuta mingil moel asjaolu, et pakkujad, kellel ei olnud võimalik Postabanki problemaatilisest minevikust põhjustatud kohtulike nõuete esitamise riski täielikult hinnata, pidasid nimetatud meedet erastamise vältimatuks eeltingimuseks. Kui ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust poleks võetud, oleks pank tõenäoliselt jäänud riigi omandisse. Kui tulevikus oleks mõni selline nõue realiseerunud, oleks riik sellisel juhul pidanud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt tegutsedes hüvitama nõude maksimaalselt ettevõtte väärtusele vastavas summas, mitte aga piiramatus ulatuses. Seega – kui riik oleks tegutsenud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt, ei oleks ta piiramatut hüvitamiskohustust enesele võtnud.

| (60) | Teiseks märgib komisjon, et vaatamata avatud pakkumismenetluse korraldamisele, mille käigus koheldi kõiki pakkujaid võrdselt, ei saa öelda, et müük oleks toimunud turutingimustel. Et hüvitamiskohustuse summat ei piiratud, ei saanud pakkumised sisaldada õiget hinda selle kohustuse eest. Kuna piiramatu hüvitamiskohustuse väärtust ei olnud võimalik hinnata, ei saa öelda, et pakkumismenetluses oleks lähtutud turuhinnast või et menetlus oleks seega toimunud turutingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(60)

Teiseks märgib komisjon, et vaatamata avatud pakkumismenetluse korraldamisele, mille käigus koheldi kõiki pakkujaid võrdselt, ei saa öelda, et müük oleks toimunud turutingimustel. Et hüvitamiskohustuse summat ei piiratud, ei saanud pakkumised sisaldada õiget hinda selle kohustuse eest. Kuna piiramatu hüvitamiskohustuse väärtust ei olnud võimalik hinnata, ei saa öelda, et pakkumismenetluses oleks lähtutud turuhinnast või et menetlus oleks seega toimunud turutingimuste kohaselt.

| (61) | Erste Bank väidab, et selle meetme näol ei võimaldatud talle mingit ärieelist, sest meede võeti pakkumismenetluse kohaselt ja tehingus maksti turuhinda. Erste Bank viitab sellega seoses mitmele komisjoni otsusele. (11) Viidates otsustele kohtuasjades Banks (12) ja Systems Microelectronic, (13) märgib Erste Bank, et kui äriühingule on võimaldatud teatud eelist ja riik müüb selle äriühingu turuhinnaga, jäävad sellest eelisest tulenevad hüved müüjale, mitte ei lähe üle ostjale. |
| --- | --- |

(61)

Erste Bank väidab, et selle meetme näol ei võimaldatud talle mingit ärieelist, sest meede võeti pakkumismenetluse kohaselt ja tehingus maksti turuhinda. Erste Bank viitab sellega seoses mitmele komisjoni otsusele. (11) Viidates otsustele kohtuasjades Banks (12) ja Systems Microelectronic, (13) märgib Erste Bank, et kui äriühingule on võimaldatud teatud eelist ja riik müüb selle äriühingu turuhinnaga, jäävad sellest eelisest tulenevad hüved müüjale, mitte ei lähe üle ostjale.

| (62) | Komisjon märgib, et Erste Banki viidatud otsuses Banksi kohtuasjas sätestati üldpõhimõte, mille kohaselt juhul, kui avatud pakkumismenetluse läbiviimisel lähtutakse turutingimustest, äriühingu ostjale tavaliselt mingit abi ette ei nähta. Käesoleval juhul aga ei oleks Erste Bank tavapäraste turutingimuste korral piiramatust hüvitamiskohustusest kasu saanud, sest konservatiivne turumajanduse põhimõtetest lähtuv müüja ei oleks Postabanki müünud koos ettenägematute nõuete hüvitamise piiramatu kohustusega. Kokkuvõttes tuleb märkida, et kuna turumajanduse põhimõtteid järgiv ettevõtja ei oleks Postabanki müümisel võtnud enesele piiramatut vastutust ettenägematute nõuete eest, sai Erste Bank Postabanki ostmisel ettenägematute nõuete piiramatu hüvitamise tingimuse tõttu majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märgib, et Erste Banki viidatud otsuses Banksi kohtuasjas sätestati üldpõhimõte, mille kohaselt juhul, kui avatud pakkumismenetluse läbiviimisel lähtutakse turutingimustest, äriühingu ostjale tavaliselt mingit abi ette ei nähta. Käesoleval juhul aga ei oleks Erste Bank tavapäraste turutingimuste korral piiramatust hüvitamiskohustusest kasu saanud, sest konservatiivne turumajanduse põhimõtetest lähtuv müüja ei oleks Postabanki müünud koos ettenägematute nõuete hüvitamise piiramatu kohustusega. Kokkuvõttes tuleb märkida, et kuna turumajanduse põhimõtteid järgiv ettevõtja ei oleks Postabanki müümisel võtnud enesele piiramatut vastutust ettenägematute nõuete eest, sai Erste Bank Postabanki ostmisel ettenägematute nõuete piiramatu hüvitamise tingimuse tõttu majandusliku eelise.

| (63) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et meede, hinnatuna teistest meetmetest eraldi, ei vasta turumajanduse põhimõtetest lähtuva müüja tegevuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(63)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et meede, hinnatuna teistest meetmetest eraldi, ei vasta turumajanduse põhimõtetest lähtuva müüja tegevuse kriteeriumidele.

| (64) | Menetluse algatamise otsuses käsitles komisjon ümberkorraldamise ja erastamise meetmeid koos, sest 1998. aastal oli Ungari valitsus komisjonile teatanud Postabanki ümberkorraldamise ja erastamise eesmärgil kapitalisüsti tegemise otsusest, mille tulemusena Ungari riik omandaks pangas 99,9 % osaluse. Seega seostas Ungari valitsus ise ümberkorraldamist erastamisega. 1998. aasta detsembris võetud rahalised ja õigusloomega seotud toetusmeetmed võimaldasid tagada panga jätkuva toimimise ja hõlbustasid selle erastamist. |
| --- | --- |

(64)

Menetluse algatamise otsuses käsitles komisjon ümberkorraldamise ja erastamise meetmeid koos, sest 1998. aastal oli Ungari valitsus komisjonile teatanud Postabanki ümberkorraldamise ja erastamise eesmärgil kapitalisüsti tegemise otsusest, mille tulemusena Ungari riik omandaks pangas 99,9 % osaluse. Seega seostas Ungari valitsus ise ümberkorraldamist erastamisega. 1998. aasta detsembris võetud rahalised ja õigusloomega seotud toetusmeetmed võimaldasid tagada panga jätkuva toimimise ja hõlbustasid selle erastamist.

| (65) | Seetõttu viib komisjon läbi teisese hindamise, käsitledes erastamise ajal võetud kohustust koos eelnevate ümberkorraldamismeetmetega. Kuna aga juba on kindlaks tehtud, et eraldi käsitletuna on selle meetme näol tegemist abiga, ei saa see meede, hinnatuna koos eelnevate ümberkorraldamismeetmetega, olla muud kui abi. |
| --- | --- |

(65)

Seetõttu viib komisjon läbi teisese hindamise, käsitledes erastamise ajal võetud kohustust koos eelnevate ümberkorraldamismeetmetega. Kuna aga juba on kindlaks tehtud, et eraldi käsitletuna on selle meetme näol tegemist abiga, ei saa see meede, hinnatuna koos eelnevate ümberkorraldamismeetmetega, olla muud kui abi.

| (66) | Kui turumajandusliku investeerimise põhimõtte järgimise kontrollimisel arvestada tervet meetmete paketti, ilmneb, et riigi kulud hõlmavad meetmeid, mida Ungari valitsus võttis panga ümberkorraldamiseks enne selle müümist, ja müügiga seoses võetud meetmeid. Kui lähtuda lihtsustatud käsitusest ja lahutada erastamisel saavutatud tegelikust müügihinnast kõikide alates 1998. aasta detsembrist võetud meetmete kulude kogusumma, on tulemuseks negatiivne müügihind ligikaudses summas – 53,4 miljardit Ungari forintit (st umbes – 211 miljonit eurot). See tulemus ei sisalda lisakulusid, mida riik võib olla sunnitud kandma seoses erastamise ajal võetud hüvitamiskohustusega. |
| --- | --- |

(66)

Kui turumajandusliku investeerimise põhimõtte järgimise kontrollimisel arvestada tervet meetmete paketti, ilmneb, et riigi kulud hõlmavad meetmeid, mida Ungari valitsus võttis panga ümberkorraldamiseks enne selle müümist, ja müügiga seoses võetud meetmeid. Kui lähtuda lihtsustatud käsitusest ja lahutada erastamisel saavutatud tegelikust müügihinnast kõikide alates 1998. aasta detsembrist võetud meetmete kulude kogusumma, on tulemuseks negatiivne müügihind ligikaudses summas – 53,4 miljardit Ungari forintit (st umbes – 211 miljonit eurot). See tulemus ei sisalda lisakulusid, mida riik võib olla sunnitud kandma seoses erastamise ajal võetud hüvitamiskohustusega.

| (67) | Komisjon märgib, et alates 1998. aastast ei lähtutud eesmärgist saavutada erastamise teel Postabanki elujõulisuse taastamisel Ungari valitsuse jaoks „plussmärgiga hind”, st saavutada investeeringult mõistlik eeldatav kasum. Seda järeldust kinnitab asjaolu, et meetmete võtmisel ei kehtestatud tulevast soovitavat müügihinda. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon märgib, et alates 1998. aastast ei lähtutud eesmärgist saavutada erastamise teel Postabanki elujõulisuse taastamisel Ungari valitsuse jaoks „plussmärgiga hind”, st saavutada investeeringult mõistlik eeldatav kasum. Seda järeldust kinnitab asjaolu, et meetmete võtmisel ei kehtestatud tulevast soovitavat müügihinda.

| (68) | Sellega seoses tuleb märkida, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte ja tavapäraste turutingimuste kohaselt tegutsev ratsionaalne investor ei oleks paigutanud Postabanki raha ilma konkreetsete ja mõistlike ootusteta võimaluse suhtes müüa pank sellesse paigutatud rahalisi vahendeid ületava hinna eest. |
| --- | --- |

(68)

Sellega seoses tuleb märkida, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte ja tavapäraste turutingimuste kohaselt tegutsev ratsionaalne investor ei oleks paigutanud Postabanki raha ilma konkreetsete ja mõistlike ootusteta võimaluse suhtes müüa pank sellesse paigutatud rahalisi vahendeid ületava hinna eest.

| (69) | Nagu juba eespool mainitud, nõustub komisjon, et Postabank müüdi avatud, tingimusteta pakkumismenetluses kõrgeima pakkumise tegijale. Samas tuleb märkida, et avatud pakkumismenetlus ei välista alati riigiabi andmist. Euroopa Kohus osutas kohtuasjas C-344/99 tehtud otsuses, et „[...] seoses Saksa valitsuse väitega, et GSi erastamise menetlus oli kooskõlas üldistest erastamispõhimõtetest tulenevate nõuetega avatud, läbipaistva ja tingimusteta menetluse kohta, tuleb märkida, et olenemata nende põhimõtete õiguslikust tähendusest ja eeldades selle väite paikapidavust, ei mõjuta see järeldust, et otsus erastada GS negatiivse müügihinnaga ei vastanud eraõigusliku investeerimise kriteeriumidele ja sisaldas seega riigiabi tunnuseid”. (14) Käsitledes ümberkorraldamist ja erastamist ühiselt, st võttes arvesse enne panga müümist võetud riiklike meetmete summasid, ilmneb, et müügihind oli riigi jaoks negatiivne. |
| --- | --- |

(69)

Nagu juba eespool mainitud, nõustub komisjon, et Postabank müüdi avatud, tingimusteta pakkumismenetluses kõrgeima pakkumise tegijale. Samas tuleb märkida, et avatud pakkumismenetlus ei välista alati riigiabi andmist. Euroopa Kohus osutas kohtuasjas C-344/99 tehtud otsuses, et „[...] seoses Saksa valitsuse väitega, et GSi erastamise menetlus oli kooskõlas üldistest erastamispõhimõtetest tulenevate nõuetega avatud, läbipaistva ja tingimusteta menetluse kohta, tuleb märkida, et olenemata nende põhimõtete õiguslikust tähendusest ja eeldades selle väite paikapidavust, ei mõjuta see järeldust, et otsus erastada GS negatiivse müügihinnaga ei vastanud eraõigusliku investeerimise kriteeriumidele ja sisaldas seega riigiabi tunnuseid”. (14) Käsitledes ümberkorraldamist ja erastamist ühiselt, st võttes arvesse enne panga müümist võetud riiklike meetmete summasid, ilmneb, et müügihind oli riigi jaoks negatiivne.

| (70) | Erste Bank väidab, et komisjoni erainvestori analüüs on ebatäielik, sest selles ei käsitleta likvideerimiskulusid ega Ungari asjaomaseid panganduseeskirju, mille kohaselt välditakse likvideerimisi. |
| --- | --- |

(70)

Erste Bank väidab, et komisjoni erainvestori analüüs on ebatäielik, sest selles ei käsitleta likvideerimiskulusid ega Ungari asjaomaseid panganduseeskirju, mille kohaselt välditakse likvideerimisi.

| (71) | Komisjon märgib, et ühenduse kohtute praktikast tuleneb selgelt, et eraõigusliku ettevõtja kriteeriumi tuleb kohaldada üksnes olukordades, kus riigi sekkumine on majandusliku iseloomuga, mitte aga juhul, kui riigi sekkumine moodustab osa avaliku võimu teostamisest. (15) Käesoleval juhul tegutses riik eesmärgiga kaitsta finantssüsteemi stabiilsust, mitte aga eraõigusliku investorina, kelle eesmärk on teenida kasumit. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon märgib, et ühenduse kohtute praktikast tuleneb selgelt, et eraõigusliku ettevõtja kriteeriumi tuleb kohaldada üksnes olukordades, kus riigi sekkumine on majandusliku iseloomuga, mitte aga juhul, kui riigi sekkumine moodustab osa avaliku võimu teostamisest. (15) Käesoleval juhul tegutses riik eesmärgiga kaitsta finantssüsteemi stabiilsust, mitte aga eraõigusliku investorina, kelle eesmärk on teenida kasumit.

| (72) | Seoses küsimusega, kas riigi jaoks on kasulikum äriühing müümise asemel likvideerida, on ühenduse kohtud selgitanud, et tuleb eristada kohustusi, mida riik peab võtma äriühingu aktsiakapitali omanikuna, ja kohustusi, mida tuleb täita avaliku võimu teostamisel: riigiabi olemasolu hindamisel saab arvesse võtta ainult esimesena nimetatud kohustusi. (16) Seega, kui jätta arvutusest välja kulud, mida eraõiguslik investor ei oleks arvesse võtnud, oleks likvideerimine olnud riigi jaoks ümberkorraldamise ja erastamisega võrreldes vähem kulukas. |
| --- | --- |

(72)

Seoses küsimusega, kas riigi jaoks on kasulikum äriühing müümise asemel likvideerida, on ühenduse kohtud selgitanud, et tuleb eristada kohustusi, mida riik peab võtma äriühingu aktsiakapitali omanikuna, ja kohustusi, mida tuleb täita avaliku võimu teostamisel: riigiabi olemasolu hindamisel saab arvesse võtta ainult esimesena nimetatud kohustusi. (16) Seega, kui jätta arvutusest välja kulud, mida eraõiguslik investor ei oleks arvesse võtnud, oleks likvideerimine olnud riigi jaoks ümberkorraldamise ja erastamisega võrreldes vähem kulukas.

| (73) | Nagu eespool mainitud, väidab Erste Bank, et kõnealuse meetmega ei antud ärieelist, sest see võeti pakkumismenetlusega seoses, ja seega jääks igasugused eelisest tulenevad hüved müüjale ega kanduks ostjale üle. |
| --- | --- |

(73)

Nagu eespool mainitud, väidab Erste Bank, et kõnealuse meetmega ei antud ärieelist, sest see võeti pakkumismenetlusega seoses, ja seega jääks igasugused eelisest tulenevad hüved müüjale ega kanduks ostjale üle.

| (74) | Eespool märgiti juba, et see väide peab paika üksnes juhul, kui avatud pakkumismenetlus viiakse läbi tavapärastel turutingimustel. See tingimus ei ole aga täidetud, sest eraõiguslik müüja ei oleks enesele võtnud piiramatut ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust. Lisaks ei oleks eraõiguslik investor Postabanki puhul neid meetmeid võtnud, kuivõrd pärast riigi kapitalisüsti võetud meetmete paketi tõttu oli müügihind riigi jaoks negatiivne. |
| --- | --- |

(74)

Eespool märgiti juba, et see väide peab paika üksnes juhul, kui avatud pakkumismenetlus viiakse läbi tavapärastel turutingimustel. See tingimus ei ole aga täidetud, sest eraõiguslik müüja ei oleks enesele võtnud piiramatut ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust. Lisaks ei oleks eraõiguslik investor Postabanki puhul neid meetmeid võtnud, kuivõrd pärast riigi kapitalisüsti võetud meetmete paketi tõttu oli müügihind riigi jaoks negatiivne.

| (75) | Eeltoodut arvestades tuleb järeldada, et pärast 1998. aasta detsembrit võetud riigi meetmete pakett, mille eesmärk oli hõlbustada Postabanki ümberkorraldamist ja erastamist ning mis hõlmas ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, ei vasta eraõigusliku investeerimise kriteeriumidele ning sellega võimaldati majanduslik eelis 1. septembril 2004. aastal ühinenud Postabankile ja Erste Bankile. |
| --- | --- |

(75)

Eeltoodut arvestades tuleb järeldada, et pärast 1998. aasta detsembrit võetud riigi meetmete pakett, mille eesmärk oli hõlbustada Postabanki ümberkorraldamist ja erastamist ning mis hõlmas ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, ei vasta eraõigusliku investeerimise kriteeriumidele ning sellega võimaldati majanduslik eelis 1. septembril 2004. aastal ühinenud Postabankile ja Erste Bankile.

| (76) | Kuna on kindlaks tehtud, et pakkumismenetluse korraldamisele vaatamata võimaldati Erste Bankile eelis (sest ükski eraõiguslik müüja ei oleks võtnud enesele piiramatut hüvitamiskohustust), tuleb järeldada, et kõnealune meede oli valikuline. |
| --- | --- |

(76)

Kuna on kindlaks tehtud, et pakkumismenetluse korraldamisele vaatamata võimaldati Erste Bankile eelis (sest ükski eraõiguslik müüja ei oleks võtnud enesele piiramatut hüvitamiskohustust), tuleb järeldada, et kõnealune meede oli valikuline.

| (77) | 2002. aasta lõpul oli Postabank Ungaris suuruselt seitsmes kommertspank. Kogu vaadeldava ajavahemiku vältel tegutses pank aktiivselt finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkurentsile ning mida iseloomustas Ungari ja Euroopa Liidu vaheline kaubandus, sealhulgas suur hulk Ungari pangandusturul tegutsevaid ELi panku. |
| --- | --- |

(77)

2002. aasta lõpul oli Postabank Ungaris suuruselt seitsmes kommertspank. Kogu vaadeldava ajavahemiku vältel tegutses pank aktiivselt finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkurentsile ning mida iseloomustas Ungari ja Euroopa Liidu vaheline kaubandus, sealhulgas suur hulk Ungari pangandusturul tegutsevaid ELi panku.

| (78) | Kohtupraktikas on sedastatud, (17) et kui riigiabi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, siis mõjutab see abi neid teisi ettevõtjaid. Komisjon on jõudnud järeldusele, et ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse võtmisega andis Ungari riik valikulise eelise Erste Bankile. Seega võib otsustada, et see Postabanki ostmisega seotud valikuline eelis tugevdas Erste Banki positsiooni ning võib järelikult mõjutada ühendusesisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(78)

Kohtupraktikas on sedastatud, (17) et kui riigiabi tugevdab ühendusesiseses kaubanduses ühe ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, siis mõjutab see abi neid teisi ettevõtjaid. Komisjon on jõudnud järeldusele, et ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse võtmisega andis Ungari riik valikulise eelise Erste Bankile. Seega võib otsustada, et see Postabanki ostmisega seotud valikuline eelis tugevdas Erste Banki positsiooni ning võib järelikult mõjutada ühendusesisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi.

| (79) | Kokkuvõttes tuleb märkida, et kuna kõik artikli 87 lõikes 1 osutatud kriteeriumid on täidetud, on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse näol tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Kokkuvõttes tuleb märkida, et kuna kõik artikli 87 lõikes 1 osutatud kriteeriumid on täidetud, on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse näol tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu tähenduses.

3.   Kokkusobivuse hindamine

| (80) | Ajutise mehhanismi kohaselt on komisjonil õigus hinnata ainult neid riigiabimeetmeid, mida loetakse kohaldatavaks pärast ühinemist. Teatatud meede on pärast ühinemist kohaldatav ja selle näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seetõttu peab komisjon hindama selle meetme kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

(80)

Ajutise mehhanismi kohaselt on komisjonil õigus hinnata ainult neid riigiabimeetmeid, mida loetakse kohaldatavaks pärast ühinemist. Teatatud meede on pärast ühinemist kohaldatav ja selle näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seetõttu peab komisjon hindama selle meetme kokkusobivust ühisturuga.

| (81) | Tingimused, mille kohaselt abimeede on kokkusobiv või võidakse lugeda ühisturuga kokkusobivaks, on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3. |
| --- | --- |

(81)

Tingimused, mille kohaselt abimeede on kokkusobiv või võidakse lugeda ühisturuga kokkusobivaks, on esitatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3.

| (82) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada. Komisjon täpsustab, et antud juhul ei antud abi eesmärgiga korvata loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju, nagu märgitakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b. Mõiste „erakorralised sündmused” ei hõlma ettevõtjate äriotsustest tulenevaid rahalisi kahjusid. Komisjon märgib ka, et Ungaris ei olnud tollal mingit üldist panganduskriisi. |
| --- | --- |

(82)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada. Komisjon täpsustab, et antud juhul ei antud abi eesmärgiga korvata loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju, nagu märgitakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktis b. Mõiste „erakorralised sündmused” ei hõlma ettevõtjate äriotsustest tulenevaid rahalisi kahjusid. Komisjon märgib ka, et Ungaris ei olnud tollal mingit üldist panganduskriisi.

| (83) | Ka ei saa selle abimeetme suhtes erandit kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. 2003. aastal, mil hüvitamiskohustus võeti, ei olnud Ungari pangandussektoris mingit süsteemset kriisi, mis oleks võinud Ungari majandust tõsiselt häirida. |
| --- | --- |

(83)

Ka ei saa selle abimeetme suhtes erandit kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. 2003. aastal, mil hüvitamiskohustus võeti, ei olnud Ungari pangandussektoris mingit süsteemset kriisi, mis oleks võinud Ungari majandust tõsiselt häirida.

| (84) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c järgi võib komisjon lubada riigiabi, mis antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(84)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c järgi võib komisjon lubada riigiabi, mis antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (85) | Ungari ametiasutuste teadete kohaselt oli enamik aastatel 1998–2002 Postabankiga seoses võetud meetmetest ümberkorraldamismeetmed, kusjuures panga erastamisega seoses võetud hüvitamiskohustusest teatati eraldi. Komisjon hindab, kas seda meedet võib pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c ning päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel. |
| --- | --- |

(85)

Ungari ametiasutuste teadete kohaselt oli enamik aastatel 1998–2002 Postabankiga seoses võetud meetmetest ümberkorraldamismeetmed, kusjuures panga erastamisega seoses võetud hüvitamiskohustusest teatati eraldi. Komisjon hindab, kas seda meedet võib pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c ning päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel.

| (86) | Päästmis- ja ümberkorraldamisabi artikli 87 lõike 3 punkti c kohase kokkusobivuse tingimused on sätestatud ühenduse suunistes. Praegu kehtivad ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta jõustusid 10. oktoobril 2004. (18) Enne nende suuniste avaldamist antud abi suhtes oli ühenduse eelmistes suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (19) sätestatud tingimused, mille kohaselt käsitleti sellist abi ühisturuga kokkusobivana. (20) Ostu-müügileping, mis sisaldab ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, allkirjastati 20. oktoobril 2003. Seetõttu on komisjon seisukohal, et antud juhul tuleks lähtuda 1999. aasta suunistest. |
| --- | --- |

(86)

Päästmis- ja ümberkorraldamisabi artikli 87 lõike 3 punkti c kohase kokkusobivuse tingimused on sätestatud ühenduse suunistes. Praegu kehtivad ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta jõustusid 10. oktoobril 2004. (18) Enne nende suuniste avaldamist antud abi suhtes oli ühenduse eelmistes suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (19) sätestatud tingimused, mille kohaselt käsitleti sellist abi ühisturuga kokkusobivana. (20) Ostu-müügileping, mis sisaldab ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, allkirjastati 20. oktoobril 2003. Seetõttu on komisjon seisukohal, et antud juhul tuleks lähtuda 1999. aasta suunistest.

| (87) | 1999. aasta suuniste kohaselt loetakse äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega püsima jääda. |
| --- | --- |

(87)

1999. aasta suuniste kohaselt loetakse äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega püsima jääda.

| (88) | Komisjoni arvates olid Postabanki probleemid aastatel 1997–1998 tõsised ja tegemist oli raskustes oleva äriühinguga, mis ei oleks riigi sekkumiseta püsima jäänud. |
| --- | --- |

(88)

Komisjoni arvates olid Postabanki probleemid aastatel 1997–1998 tõsised ja tegemist oli raskustes oleva äriühinguga, mis ei oleks riigi sekkumiseta püsima jäänud.

| (89) | Ungari ametiasutused väitsid, et kõnealune meede ei olnud seotud panga ümberkorraldamise, vaid müümisega, ja vajadus selle järele tekkis alles pakkumismenetluse ajal. Ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus võeti erastamisprotsessi ühe osana. Selleks ajaks olid panga kapitali struktuur ja seisund stabiliseerunud. Postabank oli muutunud taas elujõuliseks. Ungari Riigikontroll esitas 2003. aasta aprillis aruande, milles nentis, et Postabanki ümberkorraldamine on edukalt lõpule viidud ja et pank toimib hästi. |
| --- | --- |

(89)

Ungari ametiasutused väitsid, et kõnealune meede ei olnud seotud panga ümberkorraldamise, vaid müümisega, ja vajadus selle järele tekkis alles pakkumismenetluse ajal. Ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus võeti erastamisprotsessi ühe osana. Selleks ajaks olid panga kapitali struktuur ja seisund stabiliseerunud. Postabank oli muutunud taas elujõuliseks. Ungari Riigikontroll esitas 2003. aasta aprillis aruande, milles nentis, et Postabanki ümberkorraldamine on edukalt lõpule viidud ja et pank toimib hästi.

| (90) | Et Postabank oli elujõuline juba 2003. aastal, ei võinud täiendavat ümberkorraldamisabi enam anda. |
| --- | --- |

(90)

Et Postabank oli elujõuline juba 2003. aastal, ei võinud täiendavat ümberkorraldamisabi enam anda.

| (91) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et 2003. aastal hüvitamiskohustuse võtmise ajal ei olnud Postabank enam käsitletav raskustes oleva äriühinguna ega seega ka täiendava päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks abikõlblikuna. See tähendab, et kõnealust meedet ei saa päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks pidada. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et 2003. aastal hüvitamiskohustuse võtmise ajal ei olnud Postabank enam käsitletav raskustes oleva äriühinguna ega seega ka täiendava päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks abikõlblikuna. See tähendab, et kõnealust meedet ei saa päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks pidada.

| (92) | Teisese hindamise käigus käsitletakse kõnealust meedet koos varasemate ümberkorraldamismeetmetega, osana ümberkorraldamis- ja erastamisprotsessist (vt teisese hindamise põhjendusi eespool). Nagu eespool märgitud, oli Postabank 2003. aastal, kui tehti otsus võtta riigile hüvitamiskohustus, juba elujõuline. |
| --- | --- |

(92)

Teisese hindamise käigus käsitletakse kõnealust meedet koos varasemate ümberkorraldamismeetmetega, osana ümberkorraldamis- ja erastamisprotsessist (vt teisese hindamise põhjendusi eespool). Nagu eespool märgitud, oli Postabank 2003. aastal, kui tehti otsus võtta riigile hüvitamiskohustus, juba elujõuline.

| (93) | Et meedet saaks pidada ühisturuga kokkusobivaks ümberkorraldamisabiks, peaks see kuuluma eelnevalt vastuvõetud ümberkorraldamiskavasse, mida viiakse ellu äriühingu raskuste tekkimise ajal. Ümberkorraldamisabi andmise eeltingimus on selle ümberkorraldamiskava elluviimine, mis peab taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ja mille aluseks on realistlikud oletused tulevaste tegutsemistingimuste kohta. |
| --- | --- |

(93)

Et meedet saaks pidada ühisturuga kokkusobivaks ümberkorraldamisabiks, peaks see kuuluma eelnevalt vastuvõetud ümberkorraldamiskavasse, mida viiakse ellu äriühingu raskuste tekkimise ajal. Ümberkorraldamisabi andmise eeltingimus on selle ümberkorraldamiskava elluviimine, mis peab taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ja mille aluseks on realistlikud oletused tulevaste tegutsemistingimuste kohta.

| (94) | Ungari ametiasutuste esitatud ümberkorraldamiskava koostati 2004. aastal tagantjärele seoses teatise koostamisega. Seda kava varasemate ümberkorraldamismeetmete võtmise ajal ei olnud. Seega on selge, et puudus igasugune päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel nõutav ümberkorraldamiskava, milles oleks ümberkorraldamismeetmete ühe osana sätestatud ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse võtmine. |
| --- | --- |

(94)

Ungari ametiasutuste esitatud ümberkorraldamiskava koostati 2004. aastal tagantjärele seoses teatise koostamisega. Seda kava varasemate ümberkorraldamismeetmete võtmise ajal ei olnud. Seega on selge, et puudus igasugune päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel nõutav ümberkorraldamiskava, milles oleks ümberkorraldamismeetmete ühe osana sätestatud ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse võtmine.

| (95) | Seega, isegi kui hinnata hüvitamiskohustust koos teiste meetmetega, ei saa seda pidada päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks, sest kohustuse võtmise otsuse tegemise ajal ei saanud Postabanki käsitleda raskustes oleva äriühinguna ja kohustus ise ei kuulunud varem koostatud ümberkorraldamiskavasse. |
| --- | --- |

(95)

Seega, isegi kui hinnata hüvitamiskohustust koos teiste meetmetega, ei saa seda pidada päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel ühisturuga kokkusobivaks, sest kohustuse võtmise otsuse tegemise ajal ei saanud Postabanki käsitleda raskustes oleva äriühinguna ja kohustus ise ei kuulunud varem koostatud ümberkorraldamiskavasse.

| (96) | Euroopa lepingu artikli 45 lõikes 2 on sätestatud: „XIIa lisas kirjeldatud finantsteenuste osas ei piira käesolev leping lepinguosaliste õigust võtta vastu meetmeid oma siseriikliku rahapoliitika teostamiseks või usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks, et tagada investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või tagada finantssüsteemi puutumatus ja stabiilsus. Need meetmed ei või põhjustada teise lepinguosalise äriühingute ja kodanike diskrimineerimist kodakondsuse alusel võrreldes lepinguosalise enda äriühingute ja kodanikega.” |
| --- | --- |

(96)

Euroopa lepingu artikli 45 lõikes 2 on sätestatud: „XIIa lisas kirjeldatud finantsteenuste osas ei piira käesolev leping lepinguosaliste õigust võtta vastu meetmeid oma siseriikliku rahapoliitika teostamiseks või usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks, et tagada investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või tagada finantssüsteemi puutumatus ja stabiilsus. Need meetmed ei või põhjustada teise lepinguosalise äriühingute ja kodanike diskrimineerimist kodakondsuse alusel võrreldes lepinguosalise enda äriühingute ja kodanikega.”

| (97) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon tõsist kahtlust, kas Euroopa lepingu artikli 45 lõige 2 on riigiabimeetmete suhtes üldse kohaldatav, sest see artikkel kuulub Euroopa lepingu peatüki „Asutamine” koosseisu, samas kui riigiabi käsitlevad sätted on esitatud artiklites 62 jj. Lisaks väljendas komisjon arvamust, et see säte võib olla kohaldatav igasuguste finantsjärelevalveasutuste võetavate üldkohaldatavate meetmete suhtes ja et Ungaris ei olnud üldist panganduskriisi. |
| --- | --- |

(97)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon tõsist kahtlust, kas Euroopa lepingu artikli 45 lõige 2 on riigiabimeetmete suhtes üldse kohaldatav, sest see artikkel kuulub Euroopa lepingu peatüki „Asutamine” koosseisu, samas kui riigiabi käsitlevad sätted on esitatud artiklites 62 jj. Lisaks väljendas komisjon arvamust, et see säte võib olla kohaldatav igasuguste finantsjärelevalveasutuste võetavate üldkohaldatavate meetmete suhtes ja et Ungaris ei olnud üldist panganduskriisi.

| (98) | Ungari ametiasutused väidavad, et Ungari valitsus ei saanud lasta Postabankil 1998. aastal – ajal, mil pank oli kõige suuremates raskustes ja Ungari turg oli ebastabiilne – kokku variseda ja et Postabanki suurust arvestades oleks selle kokkuvarisemine võinud viia suure finantskriisini. |
| --- | --- |

(98)

Ungari ametiasutused väidavad, et Ungari valitsus ei saanud lasta Postabankil 1998. aastal – ajal, mil pank oli kõige suuremates raskustes ja Ungari turg oli ebastabiilne – kokku variseda ja et Postabanki suurust arvestades oleks selle kokkuvarisemine võinud viia suure finantskriisini.

| (99) | Ent hüvitamiskohustus võeti ajal, mil Postabanki ei saanud enam käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Igal juhul on komisjon seisukohal, et Euroopa lepingu artikli 45 lõike 2 puhul ei ole iseenesest tegemist õigusliku alusega, mille põhjal võiks otsustada, et riigiabi vormis võetud meede on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(99)

Ent hüvitamiskohustus võeti ajal, mil Postabanki ei saanud enam käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Igal juhul on komisjon seisukohal, et Euroopa lepingu artikli 45 lõike 2 puhul ei ole iseenesest tegemist õigusliku alusega, mille põhjal võiks otsustada, et riigiabi vormis võetud meede on ühisturuga kokkusobiv.

| (100) | Seega on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus ühisturuga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

(100)

Seega on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus ühisturuga kokkusobimatu riigiabi.

4.   Tagastamise küsimus

| (101) | Ajutise mehhanismi kohaselt on komisjonil õigus hinnata üksnes pärast ühinemist kohaldatavaid riigiabimeetmeid – käesoleval juhul seega ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust. |
| --- | --- |

(101)

Ajutise mehhanismi kohaselt on komisjonil õigus hinnata üksnes pärast ühinemist kohaldatavaid riigiabimeetmeid – käesoleval juhul seega ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust.

| (102) | Vaatamata argumendile, et selle meetme eest tasuti ostuhinna raames, on komisjon eeltoodud põhjuste tõttu seisukohal, et meetme näol on tegemist ühisturuga kokkusobimatu riigiabiga ja see tuleks seetõttu lõpetada tagasiulatuvalt alates 30. aprillist 2004. |
| --- | --- |

(102)

Vaatamata argumendile, et selle meetme eest tasuti ostuhinna raames, on komisjon eeltoodud põhjuste tõttu seisukohal, et meetme näol on tegemist ühisturuga kokkusobimatu riigiabiga ja see tuleks seetõttu lõpetada tagasiulatuvalt alates 30. aprillist 2004.

| (103) | Praktikas tähendaks tagasiulatuvalt alates 30. aprillist 2004 lõpetamine seda, et pärast nimetatud kuupäeva rahuldatud nõuded, mis on käsitletavad pärast ühinemist kohaldatud abimeetmetena, tuleks tagasi maksta. Et aga hüvitamiskohustuse alusel pole ühtki makset tegelikult tehtud, ei ole tagasimaksmine vajalik. See asjaolu tuleneb hüvitamiskohustuse täiesti tingimuslikust olemusest. |
| --- | --- |

(103)

Praktikas tähendaks tagasiulatuvalt alates 30. aprillist 2004 lõpetamine seda, et pärast nimetatud kuupäeva rahuldatud nõuded, mis on käsitletavad pärast ühinemist kohaldatud abimeetmetena, tuleks tagasi maksta. Et aga hüvitamiskohustuse alusel pole ühtki makset tegelikult tehtud, ei ole tagasimaksmine vajalik. See asjaolu tuleneb hüvitamiskohustuse täiesti tingimuslikust olemusest.

| (104) | Komisjon peaks põhimõtteliselt taotlema hüvitamiskohustuse eest tasu määramist, et korvata meetmest tulenevat eelist. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon peaks põhimõtteliselt taotlema hüvitamiskohustuse eest tasu määramist, et korvata meetmest tulenevat eelist.

| (105) | Samas nõustub komisjon argumendiga, et sellise tasu määramine oleks vastuolus õiguskindluse põhimõttega, arvestades täiesti tingimusliku kohustuse/garantii, nagu seda on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, eriomaseid asjaolusid. Ehkki ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsioon on objektiivne, ei olnud hüvitamiskohustusega seotud eriomased kriteeriumid Ungari valitsusele ega Erste Bankile selle kohustuse võtmise ajal, st Postabanki erastamise ajal täielikult selged ega ennustatavad. Et puuduvad ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooniga seotud selged ja läbipaistvad kriteeriumid hüvitamise korral, ei pruukinud asjaosalised suuta ette näha, et ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, mis võeti enne ühinemist, võidakse Postabanki müügiga sarnaste asjaolude puhul käsitleda pärast ühinemist kohaldatava abimeetmena. |
| --- | --- |

(105)

Samas nõustub komisjon argumendiga, et sellise tasu määramine oleks vastuolus õiguskindluse põhimõttega, arvestades täiesti tingimusliku kohustuse/garantii, nagu seda on ettenägematute nõuete hüvitamise kohustus, eriomaseid asjaolusid. Ehkki ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsioon on objektiivne, ei olnud hüvitamiskohustusega seotud eriomased kriteeriumid Ungari valitsusele ega Erste Bankile selle kohustuse võtmise ajal, st Postabanki erastamise ajal täielikult selged ega ennustatavad. Et puuduvad ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooniga seotud selged ja läbipaistvad kriteeriumid hüvitamise korral, ei pruukinud asjaosalised suuta ette näha, et ettenägematute nõuete hüvitamise kohustust, mis võeti enne ühinemist, võidakse Postabanki müügiga sarnaste asjaolude puhul käsitleda pärast ühinemist kohaldatava abimeetmena.

| (106) | Lisaks tuleb ühinemislepingu õigusliku teksti objektiivsele olemusele vaatamata märkida, et komisjoni suuniseid ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni kohta seoses garantiide ja hüvitamiskohustustega on aja jooksul üksnes järk-järgult selgitatud. Ühinemisleping allkirjastati 16. aprillil 2003. aastal. Ühinemislepingu IV lisa 3. osas ei täpsustata kriteeriume, millest komisjon lähtub, kui ta hindab ühinemisjärgset kohaldatavust selliste tingimuslike meetmete puhul nagu garantiid ja hüvitamiskohustused. Komisjoni talitused teavitasid ühinevaid riike ühinemisjärgse kohaldatavuse kriteeriumidest juhisdokumentide vormis. |
| --- | --- |

(106)

Lisaks tuleb ühinemislepingu õigusliku teksti objektiivsele olemusele vaatamata märkida, et komisjoni suuniseid ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni kohta seoses garantiide ja hüvitamiskohustustega on aja jooksul üksnes järk-järgult selgitatud. Ühinemisleping allkirjastati 16. aprillil 2003. aastal. Ühinemislepingu IV lisa 3. osas ei täpsustata kriteeriume, millest komisjon lähtub, kui ta hindab ühinemisjärgset kohaldatavust selliste tingimuslike meetmete puhul nagu garantiid ja hüvitamiskohustused. Komisjoni talitused teavitasid ühinevaid riike ühinemisjärgse kohaldatavuse kriteeriumidest juhisdokumentide vormis.

| (107) | 4. augustil 2003. aastal Ungari Vabariigi esindusele Euroopa Liidu juures saadetud kirjas selgitas komisjon veel kord, kuidas ta käsitleb ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni individuaalsete abimeetmete puhul. Selles kirjas ei käsitletud aga konkreetselt hüvitamiskohustuste hindamist ega nõutud sõnaselgelt üksikasjalikku määratlemist, st selles ei esitatud nõuet, et riskid peavad olema täpselt määratletud ja kantud ühinemise kuupäevaks suletud ammendavasse loetellu, et hüvitamiskohustust ei loetaks pärast ühinemist kohaldatavaks. Komisjoni kiri tundus ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni osas täiesti ammendav ja selles ei viidatud kuidagi üksikasjaliku määratlemise nõudele. Üksikasjalik määratlus on see kriteerium, millele kõnealune meede oma praegusel kujul ei vasta. |
| --- | --- |

(107)

4. augustil 2003. aastal Ungari Vabariigi esindusele Euroopa Liidu juures saadetud kirjas selgitas komisjon veel kord, kuidas ta käsitleb ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni individuaalsete abimeetmete puhul. Selles kirjas ei käsitletud aga konkreetselt hüvitamiskohustuste hindamist ega nõutud sõnaselgelt üksikasjalikku määratlemist, st selles ei esitatud nõuet, et riskid peavad olema täpselt määratletud ja kantud ühinemise kuupäevaks suletud ammendavasse loetellu, et hüvitamiskohustust ei loetaks pärast ühinemist kohaldatavaks. Komisjoni kiri tundus ühinemisjärgse kohaldatavuse kontseptsiooni osas täiesti ammendav ja selles ei viidatud kuidagi üksikasjaliku määratlemise nõudele. Üksikasjalik määratlus on see kriteerium, millele kõnealune meede oma praegusel kujul ei vasta.

| (108) | Erste Bank ostis Postabanki 20. oktoobril 2003 ja ostu-müügilepingus nähti ette hüvitamiskohustus. |
| --- | --- |

(108)

Erste Bank ostis Postabanki 20. oktoobril 2003 ja ostu-müügilepingus nähti ette hüvitamiskohustus.

| (109) | Pärast seda kuupäeva käsitleti kohaldatavust komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta otsuses Česká Spořitelna kohta (CZ 14/03) ja 16. detsembri 2003. aasta otsuses Komerční Banka kohta (CZ 15/03). Neis otsustes märgiti, et komisjon käsitleb individuaalseid abimeetmeid pärast ühinemist kohaldatavate meetmetena, kui riigi majandusliku seotuse ulatus ei ole abi andmise päeval täpselt teada. Kummalgi juhul ei mainitud kordagi üksikasjaliku määratlemise nõuet, st nõuet, et riskid peavad olema täpselt määratletud ja kantud ühinemise kuupäevaks suletud ammendavasse loetellu, et asjaomast hüvitamiskohustust ei käsitletaks pärast ühinemist kohaldatava meetmena. |
| --- | --- |

(109)

Pärast seda kuupäeva käsitleti kohaldatavust komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta otsuses Česká Spořitelna kohta (CZ 14/03) ja 16. detsembri 2003. aasta otsuses Komerční Banka kohta (CZ 15/03). Neis otsustes märgiti, et komisjon käsitleb individuaalseid abimeetmeid pärast ühinemist kohaldatavate meetmetena, kui riigi majandusliku seotuse ulatus ei ole abi andmise päeval täpselt teada. Kummalgi juhul ei mainitud kordagi üksikasjaliku määratlemise nõuet, st nõuet, et riskid peavad olema täpselt määratletud ja kantud ühinemise kuupäevaks suletud ammendavasse loetellu, et asjaomast hüvitamiskohustust ei käsitletaks pärast ühinemist kohaldatava meetmena.

| (110) | Komisjon teatas üksikasjaliku määratlemise nõudest Ungarile alles oma 19. märtsi 2004. aasta kirjas. Selles viidati sõnaselgelt Postabanki juhtumile ja selgitati hüvitamiskohustuse ühinemisjärgset kohaldatavust, iseäranis käesoleva otsuse punktis 14 ja menetluse algatamise otsuse punktis 52 viidatud kolme kriteeriumi. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon teatas üksikasjaliku määratlemise nõudest Ungarile alles oma 19. märtsi 2004. aasta kirjas. Selles viidati sõnaselgelt Postabanki juhtumile ja selgitati hüvitamiskohustuse ühinemisjärgset kohaldatavust, iseäranis käesoleva otsuse punktis 14 ja menetluse algatamise otsuse punktis 52 viidatud kolme kriteeriumi.

| (111) | Seega ei olnud 2003. aasta oktoobris, mil koostati Postabanki ostu-müügileping, asjaomastele isikutele teada kõik kriteeriumid, mille alusel tingimuslikke garantiisid ja hüvitamiskohustusi (erinevalt teistest meetmetest, näiteks nendest, millest tuleneb ühinemisjärgsel ajal teatud maksekohustus) käsitletakse pärast ühinemist kohaldatavate meetmetena. Seda arvestades tundub ebamõistlik nõuda sellise abi tagastamist, mis anti ajal, mil komisjoni suuniseid hüvitamiskohustuste ühinemisjärgse kohaldatavuse kriteeriumide koha ei olnud täielikult selgitatud, kusjuures need suunised võisid jätta eksitavalt ammendava mulje. |
| --- | --- |

(111)

Seega ei olnud 2003. aasta oktoobris, mil koostati Postabanki ostu-müügileping, asjaomastele isikutele teada kõik kriteeriumid, mille alusel tingimuslikke garantiisid ja hüvitamiskohustusi (erinevalt teistest meetmetest, näiteks nendest, millest tuleneb ühinemisjärgsel ajal teatud maksekohustus) käsitletakse pärast ühinemist kohaldatavate meetmetena. Seda arvestades tundub ebamõistlik nõuda sellise abi tagastamist, mis anti ajal, mil komisjoni suuniseid hüvitamiskohustuste ühinemisjärgse kohaldatavuse kriteeriumide koha ei olnud täielikult selgitatud, kusjuures need suunised võisid jätta eksitavalt ammendava mulje.

| (112) | Lisaks tasakaalustas hüvitamiskohustuse positiivse mõju suuresti asjaolu, et turud olid komisjoni algatatud uurimisest teadlikud. Hüvitamiskohustusel ei saanud olla olulist positiivset mõju panga majanduslikule olukorrale. See kohustus on seotud Postabanki minevikust tuleneda võiva konkreetse kohtulike nõuete esitamise riskiga ja selle näol ei ole tegemist üldise garantiiga, mis võiks anda otsese rahalise eelise. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks tasakaalustas hüvitamiskohustuse positiivse mõju suuresti asjaolu, et turud olid komisjoni algatatud uurimisest teadlikud. Hüvitamiskohustusel ei saanud olla olulist positiivset mõju panga majanduslikule olukorrale. See kohustus on seotud Postabanki minevikust tuleneda võiva konkreetse kohtulike nõuete esitamise riskiga ja selle näol ei ole tegemist üldise garantiiga, mis võiks anda otsese rahalise eelise.

| (113) | Eeltoodud kaalutlusi ja kõiki juhtumi asjaolusid arvestades ei nõua komisjon ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse eest tasu maksmist. |
| --- | --- |

(113)

Eeltoodud kaalutlusi ja kõiki juhtumi asjaolusid arvestades ei nõua komisjon ettenägematute nõuete hüvitamise kohustuse eest tasu maksmist.

VIII.   JÄRELDUS

| (114) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et see osa kõnealuse meetme sisuks olevast hüvitamiskohustusest, mis oli ühinemise ajaks selgelt määratletud, ei ole pärast ühinemist kohaldatav (st kahe audiitorfirma, Arthur Andersen Auditi ja Prudentia võimalikud nõuded Postabanki vastu, mis sisalduvad Erste Banki 29. aprilli 2004. aasta ühepoolse avalduse osas „Riskide määratlemine O”). |
| --- | --- |

(114)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et see osa kõnealuse meetme sisuks olevast hüvitamiskohustusest, mis oli ühinemise ajaks selgelt määratletud, ei ole pärast ühinemist kohaldatav (st kahe audiitorfirma, Arthur Andersen Auditi ja Prudentia võimalikud nõuded Postabanki vastu, mis sisalduvad Erste Banki 29. aprilli 2004. aasta ühepoolse avalduse osas „Riskide määratlemine O”).

| (115) | Komisjon leiab, et ülejäänud osa Ungari riigi poolt Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. ees võetud kohustusest ettenägematute nõuete hüvitamise kohta on käsitletav pärast ühinemist kohaldatava meetmena ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabina, |
| --- | --- |

(115)

Komisjon leiab, et ülejäänud osa Ungari riigi poolt Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. ees võetud kohustusest ettenägematute nõuete hüvitamise kohta on käsitletav pärast ühinemist kohaldatava meetmena ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabina,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Arthur Andersen Audit Könyvszakértő Korlátolt Felelősségű Társasági ja Prudentia Könyvvizsgáló és Gazdasági Tanácsadó Korlátolt Felelősségű Társasági (või nende üld- ja eriõigusjärglaste) võimalikud nõuded, mis sisalduvad Erste Banki 29. aprilli 2004. aasta ühepoolse avalduse osas „Riskide määratlemine O”, ei ole käsitletavad pärast ühinemist kohaldatavate meetmetena.

2.   Ülejäänud osa Ungari Vabariigi poolt Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. ees võetud kohustusest hüvitada ettenägematud nõuded on käsitletav pärast ühinemist kohaldatava meetmena ja kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi.

Artikkel 2

Ungari Vabariik lõpetab selle osa ettenägematute nõuete hüvitamise kohustusest, mis on käsitletav pärast ühinemist kohaldatava meetmena, tagasiulatuvalt alates 30. aprillist 2004.

Artikkel 3

Ungari Vabariik teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel, 21. oktoober 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 68, 19.3.2005.

1

(2)  Vahetuskurss 25. augustil 2008: 1 euro = 235,2 HUF.

2

(3)  St kuni 16. detsembrini 2008.

3

(4)  Selle meetme raames tasuks riik müüjana võimalike nõuete puhul:

4

| — | 50 % panga asjaomastest kogukohustustest 4 miljardi Ungari forinti ulatuses; |
| --- | --- |

—

50 % panga asjaomastest kogukohustustest 4 miljardi Ungari forinti ulatuses;

| — | 100 % 4 miljardit Ungari forintit ületavast summast, kuid kokku mitte üle 350 miljardi Ungari forinti. |
| --- | --- |

—

100 % 4 miljardit Ungari forintit ületavast summast, kuid kokku mitte üle 350 miljardi Ungari forinti.

Müüja kohustus hüvitada võimalikud nõuded aegub viis aastat pärast ostu-müügilepingu sõlmimist kolmandate isikute nõuete puhul, mille korral ei ole alustatud kohtu- ega vahekohtumenetlust. Võimalike nõuete hüvitamise kohustus piirdub kolme selgesti määratletava punktiga. Komisjon teatas, et pärast ühinemist meedet ei kohaldata (vt menetluse algatamise otsus, ELT C 68, 19.3.2005).

(5)  Ettevõtte Postabank és Takarékpénztár Rt./Erste Bank Hungary Nyrt. suhtes ei loetud pärast ühinemist kohaldatavaks järgmisi meetmeid: „Subordineeritud võlakirjad, aprill 1995”, „Kapitalisuurendus, september 1995”, „Subordineeritud võlakirjad, märts 1996”, „Subordineeritud võlakirjad, juuli 1996”, „Vabastus reservinõude täitmise kohustusest, märts 1997”, „Riigi otsene tagatis, aprill 1997”, „Aktivavahetus, september 1997”, „Kapitalisuurendus, juuni 1997”, „Subordineeritud võlakirjad, detsember 1997”, „Kapitalisuurendus, mai 1998”, „Kapitali struktuuri ümberkorraldamine, detsember 1998”, „Väärtpaberiportfelli puhastus, detsember 1998”, „Vabastus õigusjärgsetest laenutamise ja investeerimise piirangutest, aprill 1999”, „Postabanki konsolideerimislepingu kohastest kohustustest vabastamine, november 2001”, „Vabastus avatud välisvaluutapositsiooni piirangutest, oktoober 2001”, „Ainuõigus kontode avamiseks üliõpilastele õppelaenude väljamaksmiseks, september 2001” ja „Ähvardavate nõuete hüvitamine, oktoober 2003”.

5

(6)  Pakkumismenetluse esimeses voorus paluti pakkujatel esitada oma hinnapakkumine ning neil paluti eraldi välja tuua kõik sammud, mida nad ootavad riigilt seoses panga kohustustega käimasolevate ja võimalike kohtuasjade puhul. Nagu selgitavad Ungari ametiasutused, „pidi iga pakkuja eraldi välja tooma, millisel tasemel kindlustunnet ta eeldab seoses erastamiseelsete toimingute ja tegevusega, mida ta ise ei saa mõjutada. Seejärel väljastati pakkujatele teises voorus ostu-müügileping, mis hõlmas pakkujate poolt nende soovitud pakkumistes esitatud ettepanekuid käimasolevate ja võimalike kohtuasjade, samuti kõigi muude hüvitisnõuete kohta.”

6

(7)  Vt Euroopa leping, II peatükk, artikli 62 lõike 1 punkt iii.

7

(8)  Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt (Ungari riiklik erastamis- ja valdusühing), mille praegune õigusjärglane on Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Rt. (Ungari riigivara majandamise aktsiaselts).

8

(9)  Vt menetluse algatamise otsus, ELT C 68, 19.3.2005.

9

(10)  Otsus kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals vs komisjon, EKL 1998, lk II-3235, punktid 178 ja 179.

10

vs

(11)  Hytasa (92/317/EMÜ) – komisjoni 25. märtsi 1992. aasta otsus (EÜT L 171, 26.6.1992, lk 54), Centrale del Latte di Roma (2000/628/EÜ) – komisjoni 11. aprilli 2000. aasta otsus (EÜT L 265, 19.10.2000, lk 15), Crédit Foncier de France (2001/89/EÜ) – komisjoni 23. juuni 1999. aasta otsus (EÜT L 34, 3.2.2001, lk 36), KataLeuna GmbH Catalysts (2001/685/EÜ) – komisjoni 13. veebruari 2001. aasta otsus (EÜT L 245, 14.9.2001, lk 26), Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH (ETM) (2000/395/EÜ) – komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsus (EÜT L 150, 23.6.2000, lk 64), Italstrade (1999/269/EÜ) – komisjoni 16. septembri 1998. aasta otsus (EÜT L 109, 27.4.1999, lk 1), TASQ (2000/647/EÜ) – komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus (EÜT L 272, 25.10.2000, lk 29), Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH (2002/896/EÜ) – komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta otsus (EÜT L 314, 18.11.2002, lk 62), Buna/Leuna (96/545/EÜ) – komisjoni 29. mai 1996. aasta otsus (EÜT L 239, 19.9.1996, lk 1), InfraLeuna (C/1999/646) – komisjoni 25. novembri 1998. aasta otsus (EÜT L 260, 6.10.1999, lk 1), Head Tyrolia Mares (97/81/EÜ) – komisjoni 30. juuli 1996. aasta otsus (EÜT L 25, 28.1.1997, lk 26), Koninklijke Schelde Groep (2003/45/EÜ) – komisjoni 5. juuni 2002. aasta otsus (ELT L 14, 21.1.2003, lk 56).

11

(12)  Otsus kohtuasjas C-390/98: H. J. Banks & Co, Ltd. vs. The Coal Authority and Secretary of State for Trade and Industry.

12

vs.

(13)  Otsus kohtuasjas C-277/00: Saksamaa Liitvabariik vs. komisjon.

13

vs.

(14)  Vt otsus kohtuasjas C-334/99: Saksamaa vs. komisjon, punktid 133–142.

14

vs.

(15)  Vt kohtujurist Légeri 14. jaanuari 2003. aasta ettepanek Altmarki kohtuasjas (kohtuasi C-280/00, punkt 20 jj).

15

(16)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-278/92 kuni C-280/92: Hispaania vs komisjon, punkt 22, ja eespool viidatud otsus kohtuasjas C-334/99, punktid 133–134.

16

vs

(17)  Vt otsus kohtuasjas 730/79: Philip Morris vs. komisjon.

17

vs.

(18)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

18

(19)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

19

(20)  Vt 2004. aasta suuniste punkt 104.

20

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 6.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/28

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2009/175/ÜVJP,

5. märts 2009,

millega muudetakse ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP, mis käsitleb Iraaki

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 7. juulil 2003 vastu ühise seisukoha 2003/495/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraaki, millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 7. juulil 2003 vastu ühise seisukoha 2003/495/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraaki, millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1483 (2003).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 22. detsembril 2008 vastu resolutsiooni 1859 (2008), milles otsustati muu hulgas pikendada 31. detsembrini 2009 korda, mille kohaselt deponeeritakse Iraagi Arengufondi riigist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi müügist saadav tulu, ning antakse Iraagi teatavatele varadele kohtulik puutumatus (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1483 (2003) ning resolutsioonile 1546 (2004)). |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 22. detsembril 2008 vastu resolutsiooni 1859 (2008), milles otsustati muu hulgas pikendada 31. detsembrini 2009 korda, mille kohaselt deponeeritakse Iraagi Arengufondi riigist eksporditava nafta, naftatoodete ja maagaasi müügist saadav tulu, ning antakse Iraagi teatavatele varadele kohtulik puutumatus (vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1483 (2003) ning resolutsioonile 1546 (2004)).

| (3) | Ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP tuleks seega muuta. |
| --- | --- |

(3)

Ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP tuleks seega muuta.

| (4) | Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid, |
| --- | --- |

(4)

Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja ühenduse meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühist seisukohta 2003/495/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Artikleid 4 ja 5 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.”

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 5. märts 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ŘÍMAN

---

(1)  ELT L 169, 8.7.2003, lk 72.

1

---