# Eiropas Savienības L 38/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 38 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 7. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 38

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 7. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 111/2009 (2009. gada 6. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 112/2009 (2009. gada 6. februārī), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Moldovas Republikas izcelsmes velmēto stiepļu importam | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 113/2009 (2009. gada 6. februāris) par noteiktu tradicionālu apzīmējumu lietošanu uz tā vīna etiķetēm, kuru importē no Amerikas Savienotajām Valstīm | 25 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 114/2009 (2009. gada 6. februāris), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 par atsaucēm uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 115/2009 (2009. gada 6. februāris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu des Causses (ACVN)) | 28 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 111/2009 (2009. gada 6. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 112/2009 (2009. gada 6. februārī), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Moldovas Republikas izcelsmes velmēto stiepļu importam

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 113/2009 (2009. gada 6. februāris) par noteiktu tradicionālu apzīmējumu lietošanu uz tā vīna etiķetēm, kuru importē no Amerikas Savienotajām Valstīm

25

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 114/2009 (2009. gada 6. februāris), ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 par atsaucēm uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 115/2009 (2009. gada 6. februāris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu des Causses (ACVN))

Bleu des Causses

28

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/105/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 18. decembris), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu | 33 |
| | | Komisija |
| | | 2009/106/EK |
| | * | Komisijas Lēmums, (2009. gada 6. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu | 34 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/105/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 18. decembris), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu

Banque centrale du Luxembourg

33

Komisija

2009/106/EK

*

Komisijas Lēmums, (2009. gada 6. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 111/2009

(2009. gada 6. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 7. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 111,0 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,3 |
| TN | 125,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 89,1 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 174,8 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 115,0 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0709 90 80 | EG | 278,0 |
| ZZ | 278,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 54,2 |
| TN | 46,9 |
| TR | 54,3 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 99,5 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,6 |
| IL | 66,3 |
| JM | 101,6 |
| MA | 149,3 |
| PK | 40,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 60,7 |
| TR | 50,1 |
| ZZ | 52,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,5 |
| MK | 32,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 102,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 67,1 |
| US | 118,6 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

111,0

JO

68,6

MA

43,3

TN

125,1

TR

97,4

ZZ

89,1

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

174,8

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

115,0

TR

134,5

ZZ

124,8

0709 90 80

EG

278,0

ZZ

278,0

0805 10 20

EG

46,1

IL

53,2

MA

54,2

TN

46,9

TR

54,3

ZA

44,9

ZZ

49,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

99,5

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,6

IL

66,3

JM

101,6

MA

149,3

PK

40,0

TR

70,3

ZZ

83,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

60,7

TR

50,1

ZZ

52,9

0808 10 80

AR

91,9

CA

86,3

CL

67,8

CN

82,5

MK

32,6

US

117,0

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

102,5

CL

73,7

CN

67,1

US

118,6

ZA

103,0

ZZ

93,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 112/2009

(2009. gada 6. februārī),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Moldovas Republikas izcelsmes velmēto stiepļu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar padomdevēja komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Komisija 2008. gada 25. martā saņēma sūdzību par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Moldovas Republikas (MR) un Turcijas izcelsmes karsti velmētu, saišķos brīvi satītu, dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējošā tērauda stiepļu stieņu (“velmēto stiepļu”) importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 25. martā saņēma sūdzību par Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Moldovas Republikas (MR) un Turcijas izcelsmes karsti velmētu, saišķos brīvi satītu, dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējošā tērauda stiepļu stieņu (“velmēto stiepļu”) importu.

| (2) | Eurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību atbilstīgi pamatregulas 5. pantam to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no Kopienas velmēto stiepļu ražošanas kopapjoma. |
| --- | --- |

(2)

Eurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību atbilstīgi pamatregulas 5. pantam to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no Kopienas velmēto stiepļu ražošanas kopapjoma.

| (3) | Sūdzībā bija sniegti sākotnēji pierādījumi par dempingu un tā rezultātā nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzībā bija sniegti sākotnēji pierādījumi par dempingu un tā rezultātā nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

| (4) | Procedūra tika uzsākta 2008. gada 8. maijā ar paziņojuma par procedūras uzsākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”). |
| --- | --- |

(4)

Procedūra tika uzsākta 2008. gada 8. maijā ar paziņojuma par procedūras uzsākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras uzsākšanu”).

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (5) | Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja zināmos iesaistītos ĶTR, MR un Turcijas ražotājus eksportētājus, importētājus, tirgotājus, lietotājus un asociācijas, kā arī ĶTR, MR un Turcijas iestādes, Kopienas ražotājus, kas iesniedza sūdzību, un citus Kopienas ražotājus, uz kuriem attiecās procedūras uzsākšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja zināmos iesaistītos ĶTR, MR un Turcijas ražotājus eksportētājus, importētājus, tirgotājus, lietotājus un asociācijas, kā arī ĶTR, MR un Turcijas iestādes, Kopienas ražotājus, kas iesniedza sūdzību, un citus Kopienas ražotājus, uz kuriem attiecās procedūras uzsākšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (6) | Lai ražotāji eksportētāji saskaņā ar pašu vēlēšanos varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai atsevišķu režīmu (AR), Komisija ĶTR un Moldovas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR un MR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kurus abus veido saistītu uzņēmumu grupas, un viens MR ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR gadījumam, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER nosacījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai ražotāji eksportētāji saskaņā ar pašu vēlēšanos varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai atsevišķu režīmu (AR), Komisija ĶTR un Moldovas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR un MR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kurus abus veido saistītu uzņēmumu grupas, un viens MR ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR gadījumam, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER nosacījumiem.

| (7) | Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR un Turcijā, kā arī importētāju un ražotāju skaitu Kopienā, Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka šajā izmeklēšanā, lai noteiktu dempingu un kaitējumu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, var piemērot izlases veida pārbaudi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR un Turcijā, kā arī importētāju un ražotāju skaitu Kopienā, Komisija paziņojumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka šajā izmeklēšanā, lai noteiktu dempingu un kaitējumu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu, var piemērot izlases veida pārbaudi.

| (8) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro izlases veida pārbaude, un, ja ir, veikt atlasi, visi ĶTR un Turcijas ražotāji eksportētāji, Kopienas importētāji un Kopienas ražotāji tika aicināti par sevi ziņot Komisijai un atbilstīgi paziņojumam par procedūras uzsākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro izlases veida pārbaude, un, ja ir, veikt atlasi, visi ĶTR un Turcijas ražotāji eksportētāji, Kopienas importētāji un Kopienas ražotāji tika aicināti par sevi ziņot Komisijai un atbilstīgi paziņojumam par procedūras uzsākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu.

| (9) | Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu atlases veikšanā, tika nolemts, ka Ķīnas un Turcijas ražotājiem eksportētājiem vai Kopienas ražotājiem un Kopienas importētājiem izlases veida pārbaudes piemērošana nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā nelielo atbilžu skaitu atlases veikšanā, tika nolemts, ka Ķīnas un Turcijas ražotājiem eksportētājiem vai Kopienas ražotājiem un Kopienas importētājiem izlases veida pārbaudes piemērošana nav vajadzīga.

| (10) | Visiem ĶTR un Turcijas uzņēmumiem, kuri atsaucās uz paziņojumu par atlases veikšanu, vienīgajam Moldovas ražotājam eksportētājam, visiem Kopienas ražotājiem, lietotājiem un importētājiem, kuri atsaucās uz paziņojumu par atlases veikšanu, un visām citām zināmajām iesaistītajām personām nosūtīja anketas. Atbildes saņēma no divām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, viena MR ražotāja eksportētāja, sešiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, 20 Kopienas ražotājiem, viena Kopienas importētāja un astoņiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Visiem ĶTR un Turcijas uzņēmumiem, kuri atsaucās uz paziņojumu par atlases veikšanu, vienīgajam Moldovas ražotājam eksportētājam, visiem Kopienas ražotājiem, lietotājiem un importētājiem, kuri atsaucās uz paziņojumu par atlases veikšanu, un visām citām zināmajām iesaistītajām personām nosūtīja anketas. Atbildes saņēma no divām ĶTR ražotāju eksportētāju grupām, viena MR ražotāja eksportētāja, sešiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, 20 Kopienas ražotājiem, viena Kopienas importētāja un astoņiem lietotājiem.

| (11) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanai, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  a) | ĶTR ražotāji eksportētāji






  — | Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. un Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Ksiangtana, Hunaņas province, ĶTR; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma un Kopienas interešu noteikšanai, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

a)

ĶTR ražotāji eksportētāji

—

Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. un Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Ksiangtana, Hunaņas province, ĶTR;

| b) | MR ražotājs eksportētājs






  — | Joint Stock Company Moldova Steel Works (turpmāk tekstā “MMZ”), Ribņica, MR Piedņestras reģions, un ar to saistītais tirdzniecības uzņēmums Panfermag Holding Ltd., Limasola, Kipra, tā telpās Kijevā, Ukrainā; |
| --- | --- | --- |

b)

MR ražotājs eksportētājs

—

Joint Stock Company Moldova Steel Works (turpmāk tekstā “MMZ”), Ribņica, MR Piedņestras reģions, un ar to saistītais tirdzniecības uzņēmums Panfermag Holding Ltd., Limasola, Kipra, tā telpās Kijevā, Ukrainā;

| c) | Turcijas ražotāji eksportētāji






  — | Çolakoglu Metalurji A.S. un ar to saistītais tirdzniecības uzņēmums Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoja, Turcija, |
| --- | --- | --- |

c)

Turcijas ražotāji eksportētāji

—

Çolakoglu Metalurji A.S. un ar to saistītais tirdzniecības uzņēmums Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoja, Turcija,

| — | Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartala, Turcija, |
| --- | --- |

—

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartala, Turcija,

| — | Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Stambula, Turcija, |
| --- | --- |

—

Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Stambula, Turcija,

| — | Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderuna, Turcija, |
| --- | --- |

—

Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderuna, Turcija,

| — | Kroman Çelik Sanayii A.S., Kocaeli, Turcija; |
| --- | --- |

—

Kroman Çelik Sanayii A.S., Kocaeli, Turcija;

| d) | Kopienas ražotāji






  — | Riva Fire S.p.A, Milāna, Itālija un ar to saistītie uzņēmumi Riva Acier S.A., Garženvila, Francija; Riva Stahl GmbH, Henigsdorfa, Vācija un Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburga, Vācija, |
| --- | --- | --- |

d)

Kopienas ražotāji

—

Riva Fire S.p.A, Milāna, Itālija un ar to saistītie uzņēmumi Riva Acier S.A., Garženvila, Francija; Riva Stahl GmbH, Henigsdorfa, Vācija un Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburga, Vācija,

| — | Global Steel Wire, Santandera, Spānija, |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire, Santandera, Spānija,

| — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburga, Vācija; ArcelorMittal Grandrange, Amnevila, Francija; ArcelorMittal Poland, Katovice, Polija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburga, Vācija; ArcelorMittal Grandrange, Amnevila, Francija; ArcelorMittal Poland, Katovice, Polija,

| — | Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itālija, |
| --- | --- |

—

Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itālija,

| — | Corus, Londona, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Corus, Londona, Apvienotā Karaliste,

| — | Duferco La Louviere Sales S.A, Manāža, Beļģija; |
| --- | --- |

—

Duferco La Louviere Sales S.A, Manāža, Beļģija;

| e) | importētāji Kopienā






  — | Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planega, Vācija; |
| --- | --- | --- |

e)

importētāji Kopienā

—

Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planega, Vācija;

| f) | lietotāji Kopienā






  — | Unifer S.p.A, Pjačenca, Itālija. |
| --- | --- | --- |

f)

lietotāji Kopienā

—

Unifer S.p.A, Pjačenca, Itālija.

| (12) | Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem, kam nevar piešķirt TER, pārbaude normālās vērtības noteikšanai, kuras pamatā ir dati par analogu valsti, šajā gadījumā Brazīliju, tika veikta šādā uzņēmumā:






  — | Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazīlija. |
| --- | --- | --- |

(12)

Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem, kam nevar piešķirt TER, pārbaude normālās vērtības noteikšanai, kuras pamatā ir dati par analogu valsti, šajā gadījumā Brazīliju, tika veikta šādā uzņēmumā:

—

Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazīlija.

3.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laiku no 2004. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laiku no 2004. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR, MR un Turcijas izcelsmes karsti velmēti, saišķos brīvi satīti, dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņi (“attiecīgais ražojums” vai velmētās stieples), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95. Attiecīgais ražojums neietver nerūsējoša tērauda velmētās stieples. |
| --- | --- |

(14)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR, MR un Turcijas izcelsmes karsti velmēti, saišķos brīvi satīti, dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņi (“attiecīgais ražojums” vai velmētās stieples), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95. Attiecīgais ražojums neietver nerūsējoša tērauda velmētās stieples.

| (15) | Velmēto stiepļu izgatavošanai kausēšanas ceha elektroloka krāsnī vai domnā sagatavoti tērauda stieņi tiek laisti cauri velmētavai. Sagatavju šķērsgriezumu pakāpeniski samazina, laižot tās cauri vairākiem veltņiem, un tad tās satin rituļos. Elektroloka krāsnīs izmanto metāllūžņus, bet domnās – metāllūžņus un dzelzsrūdu. |
| --- | --- |

(15)

Velmēto stiepļu izgatavošanai kausēšanas ceha elektroloka krāsnī vai domnā sagatavoti tērauda stieņi tiek laisti cauri velmētavai. Sagatavju šķērsgriezumu pakāpeniski samazina, laižot tās cauri vairākiem veltņiem, un tad tās satin rituļos. Elektroloka krāsnīs izmanto metāllūžņus, bet domnās – metāllūžņus un dzelzsrūdu.

| (16) | Velmētās stieples izmanto metinātiem tīkliem celtniecības nozarē (pirms un pēc nospriegotas stieples un stiepļu troses izmanto betona nostiprināšanai), kā arī iestrādātas stieplē tās izmanto daudz kur citur, tostarp riepu (riepu kordu), uzgriežņu un skrūvju ražošanā (stiprinājumu), nožogojumu, tirdzniecības centru iepirkšanās ratiņu, tērauda trošu, elektrodu, kabeļu, gultas atsperu, piekarināšanas atsperu un metināšanas stiepļu ražošanā. |
| --- | --- |

(16)

Velmētās stieples izmanto metinātiem tīkliem celtniecības nozarē (pirms un pēc nospriegotas stieples un stiepļu troses izmanto betona nostiprināšanai), kā arī iestrādātas stieplē tās izmanto daudz kur citur, tostarp riepu (riepu kordu), uzgriežņu un skrūvju ražošanā (stiprinājumu), nožogojumu, tirdzniecības centru iepirkšanās ratiņu, tērauda trošu, elektrodu, kabeļu, gultas atsperu, piekarināšanas atsperu un metināšanas stiepļu ražošanā.

2.   Līdzīgs ražojums

| (17) | Izmeklēšanā konstatēja, ka velmētās stieples, kuras ražo Kopienas ražošanas nozare un pārdod Kopienas teritorijā, velmētās stieples, kuras ražo un pārdod Brazīlijas, ko izmantoja kā analogo valsti, iekšzemes tirgū, un velmētās stieples, kuras ražo ĶTR, MR un Turcijā un pārdod Kopienai un Turcijas iekšzemes tirgū, ir būtībā vienādas un tās izmanto vienam mērķim. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā konstatēja, ka velmētās stieples, kuras ražo Kopienas ražošanas nozare un pārdod Kopienas teritorijā, velmētās stieples, kuras ražo un pārdod Brazīlijas, ko izmantoja kā analogo valsti, iekšzemes tirgū, un velmētās stieples, kuras ražo ĶTR, MR un Turcijā un pārdod Kopienai un Turcijas iekšzemes tirgū, ir būtībā vienādas un tās izmanto vienam mērķim.

| (18) | Līdz ar to visas šīs velmētās stieples pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskata par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(18)

Līdz ar to visas šīs velmētās stieples pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskata par līdzīgiem ražojumiem.

C.   DEMPINGS

1.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (19) | Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs noteiktajā laikā iesniedza atlases veidlapu, TER pieprasījumu un atbildes uz antidempinga anketas jautājumiem, bet pat pēc atgādinājuma saņemšanas neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu par trūkstošās informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

(19)

Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs noteiktajā laikā iesniedza atlases veidlapu, TER pieprasījumu un atbildes uz antidempinga anketas jautājumiem, bet pat pēc atgādinājuma saņemšanas neatbildēja uz Komisijas pieprasījumu par trūkstošās informācijas iesniegšanu.

| (20) | Uzņēmumu informēja par ierosināto pamatregulas 18. panta piemērošanu, un tam deva iespēju iesniegt atsauksmes. |
| --- | --- |

(20)

Uzņēmumu informēja par ierosināto pamatregulas 18. panta piemērošanu, un tam deva iespēju iesniegt atsauksmes.

| (21) | Uzņēmums paziņoja, ka Komisija ir noteikusi pārāk īsu termiņu, lai tas savos sūtījumos varētu iekļaut pilnīgu informāciju un sadarboties. Pamatojoties uz to, ka noteiktajos termiņos uzņēmums nebija norādījis Komisijai laika ierobežojumus, tika uzskatīts, ka nav iesniegti izšķiroši argumenti vai pierādījumi lēmuma par pamatregulas 18. panta piemērošanu atcelšanai. |
| --- | --- |

(21)

Uzņēmums paziņoja, ka Komisija ir noteikusi pārāk īsu termiņu, lai tas savos sūtījumos varētu iekļaut pilnīgu informāciju un sadarboties. Pamatojoties uz to, ka noteiktajos termiņos uzņēmums nebija norādījis Komisijai laika ierobežojumus, tika uzskatīts, ka nav iesniegti izšķiroši argumenti vai pierādījumi lēmuma par pamatregulas 18. panta piemērošanu atcelšanai.

| (22) | Uzņēmums iesniedza apelāciju uzklausīšanas amatpersonai. Pēc uzņēmuma argumentu noklausīšanās un uzklausīšanas amatpersonas novērojumiem tika apstiprināts, ka uzņēmums nav laikus ziņojis par laika ierobežojumiem un tādējādi izmeklēšanā nav sadarbojies pietiekami uzcītīgi. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmums iesniedza apelāciju uzklausīšanas amatpersonai. Pēc uzņēmuma argumentu noklausīšanās un uzklausīšanas amatpersonas novērojumiem tika apstiprināts, ka uzņēmums nav laikus ziņojis par laika ierobežojumiem un tādējādi izmeklēšanā nav sadarbojies pietiekami uzcītīgi.

| (23) | Tāpēc uzskatīja par atbilstīgu neņemt vērā šā uzņēmuma iesniegto informāciju un pamatot konstatējumus uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc uzskatīja par atbilstīgu neņemt vērā šā uzņēmuma iesniegto informāciju un pamatot konstatējumus uz pieejamajiem faktiem.

2.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (24) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR un MR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(24)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR un MR izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu nosakāma ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

| (25) | Uzziņas vajadzībām tālāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:






  — | lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem un izmaksas nosaka, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(25)

Uzziņas vajadzībām tālāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:

—

lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem un izmaksas nosaka, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viens skaidrs pamata grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un kas tiek izmantots visām vajadzībām, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens skaidrs pamata grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,

| — | nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, |
| --- | --- |

—

nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika,

| — | juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesību likumi, |
| --- | --- |

—

juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesību likumi,

| — | valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

—

valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa.

| (26) | Pēc procedūras uzsākšanas divi Ķīnas un viens Moldovas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(26)

Pēc procedūras uzsākšanas divi Ķīnas un viens Moldovas ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

2.1.   Ķīnas Tautas Republika

| (27) | Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam bija jāpiemēro pamatregulas 18. pants (skatīt iepriekš 19. līdz 23. apsvērumu), tāpēc tā TER pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(27)

Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam bija jāpiemēro pamatregulas 18. pants (skatīt iepriekš 19. līdz 23. apsvērumu), tāpēc tā TER pieprasījumu noraidīja.

| (28) | Attiecībā uz atlikušo Ķīnas ražotāju eksportētāju uzņēmums nevarēja pierādīt atbilstību 2. un 3. kritērijam. Par 2. kritēriju konstatēja, ka vairākas uzņēmuma grāmatvedības metodes neatbilda SGS. Atklājās, ka šīs problēmas ir sistemātiskas un nav minētas revidentu ziņojumā. Par 3. kritēriju konstatēja, ka jau ilgi pēc aizdevumu līgumos sākotnēji paredzētā termiņa uzņēmums neatmaksā atsevišķu aizdevumu pamatsummas. Konstatēts, ka IP laikā uzņēmums guvis labumu no ievērojama apjoma ienākuma nodokļa atlaidēm. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz atlikušo Ķīnas ražotāju eksportētāju uzņēmums nevarēja pierādīt atbilstību 2. un 3. kritērijam. Par 2. kritēriju konstatēja, ka vairākas uzņēmuma grāmatvedības metodes neatbilda SGS. Atklājās, ka šīs problēmas ir sistemātiskas un nav minētas revidentu ziņojumā. Par 3. kritēriju konstatēja, ka jau ilgi pēc aizdevumu līgumos sākotnēji paredzētā termiņa uzņēmums neatmaksā atsevišķu aizdevumu pamatsummas. Konstatēts, ka IP laikā uzņēmums guvis labumu no ievērojama apjoma ienākuma nodokļa atlaidēm.

| (29) | Tādējādi secināja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs nav pierādījis atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi secināja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs nav pierādījis atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| (30) | Pēc TER kritēriju analīzes saņemšanas Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza atbildi, kurā uzņēmums piekrita neatbilstībai 2. kritērijam, bet nepiekrita negatīvajam slēdzienam par 3. kritēriju. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka aizdevuma pamatsummas neatmaksāšana nav izkropļojums, kas pārņemts no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, bet gan ir apliecinājums tam, ka uzņēmumam ir augsts kredītreitings. Pēc rūpīgas pārbaudes konstatēja, ka IP laikā par minētajiem aizdevumiem nebija noformēts neviens līgums, tāpēc uzņēmumam nebija nekāda juridiska pienākuma atmaksāt procentus vai pamatsummu. Šādi aizdevumi ievērojami izkropļo uzņēmuma finanšu stāvokli, un faktiski tā ir parādu dzēšana. Turklāt aizdevuma pamatsummas neatmaksāšana neatbilst tirgus ekonomikas principiem. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Pēc TER kritēriju analīzes saņemšanas Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza atbildi, kurā uzņēmums piekrita neatbilstībai 2. kritērijam, bet nepiekrita negatīvajam slēdzienam par 3. kritēriju. Proti, uzņēmums apgalvoja, ka aizdevuma pamatsummas neatmaksāšana nav izkropļojums, kas pārņemts no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, bet gan ir apliecinājums tam, ka uzņēmumam ir augsts kredītreitings. Pēc rūpīgas pārbaudes konstatēja, ka IP laikā par minētajiem aizdevumiem nebija noformēts neviens līgums, tāpēc uzņēmumam nebija nekāda juridiska pienākuma atmaksāt procentus vai pamatsummu. Šādi aizdevumi ievērojami izkropļo uzņēmuma finanšu stāvokli, un faktiski tā ir parādu dzēšana. Turklāt aizdevuma pamatsummas neatmaksāšana neatbilst tirgus ekonomikas principiem. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (31) | Turklāt tika apgalvots, ka ienākuma nodokļa samazinājums nav subsīdija un tāpēc to nevarētu uzskatīt par izkropļojumu, kas pārņemts no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika. Šo argumentu noraidīja, jo ienākuma nodokļa samazinājumu var piemērot tad, ja izmanto vietējas, nevis importētas iekārtas, un tāpēc tā ir īpaša subsīdija. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt tika apgalvots, ka ienākuma nodokļa samazinājums nav subsīdija un tāpēc to nevarētu uzskatīt par izkropļojumu, kas pārņemts no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika. Šo argumentu noraidīja, jo ienākuma nodokļa samazinājumu var piemērot tad, ja izmanto vietējas, nevis importētas iekārtas, un tāpēc tā ir īpaša subsīdija.

2.2.   Moldovas Republika

| (32) | Moldovas ražotājs nevarēja pierādīt atbilstību nevienam TER kritērijam. Par lēmumu pieņemšanu un izmaksām (1. kritērijs) konstatēja, ka uzņēmuma augstākā vadība ieņem vadošus amatus Moldovas Piedņestras reģiona pārvaldē – separātiskajā, bet ne starptautiski atzītajā “Moldovas Republikas Piedņestras reģionā” (turpmāk “MRP”), un ka tajā ir ievērojami izkropļojumi saistībā ar izmaksām. Par 2. kritēriju konstatēja, ka uzņēmumam nav skaidra grāmatvedības uzskaites kopuma, kam tiek veikta neatkarīga revīzija, un konstatēja nopietnas nepilnības saistībā ar pārskatu precizitāti un konsekvenci, tādējādi padarot pārskatus neuzticamus. Par 3. kritēriju konstatēja izkropļojumus, kuri pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un kuri ietekmē izmaksas. Vislielākais izkropļojums bija tas, ka uzņēmuma privatizācijas procesu veica par cenu, kas zemāka par tirgus vērtību. Vēl atklāja, ka uzņēmums bieži iesaistās bartera tirdzniecībā. Par 4. kritēriju, kas attiecas uz darbības juridisku noteiktību un stabilitāti, konstatēja, ka uzņēmums lielākoties neatbilst Moldovas tiesību sistēmai. Visbeidzot, konstatēja, ka uzņēmums cita starpā strādā ar valūtu, kas nav starptautiski atzīta un kuras maiņas kurss netiek brīvi noteikts atbilstīgi tirgus pārmaiņām (5. kritērijs). |
| --- | --- |

(32)

Moldovas ražotājs nevarēja pierādīt atbilstību nevienam TER kritērijam. Par lēmumu pieņemšanu un izmaksām (1. kritērijs) konstatēja, ka uzņēmuma augstākā vadība ieņem vadošus amatus Moldovas Piedņestras reģiona pārvaldē – separātiskajā, bet ne starptautiski atzītajā “Moldovas Republikas Piedņestras reģionā” (turpmāk “MRP”), un ka tajā ir ievērojami izkropļojumi saistībā ar izmaksām. Par 2. kritēriju konstatēja, ka uzņēmumam nav skaidra grāmatvedības uzskaites kopuma, kam tiek veikta neatkarīga revīzija, un konstatēja nopietnas nepilnības saistībā ar pārskatu precizitāti un konsekvenci, tādējādi padarot pārskatus neuzticamus. Par 3. kritēriju konstatēja izkropļojumus, kuri pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un kuri ietekmē izmaksas. Vislielākais izkropļojums bija tas, ka uzņēmuma privatizācijas procesu veica par cenu, kas zemāka par tirgus vērtību. Vēl atklāja, ka uzņēmums bieži iesaistās bartera tirdzniecībā. Par 4. kritēriju, kas attiecas uz darbības juridisku noteiktību un stabilitāti, konstatēja, ka uzņēmums lielākoties neatbilst Moldovas tiesību sistēmai. Visbeidzot, konstatēja, ka uzņēmums cita starpā strādā ar valūtu, kas nav starptautiski atzīta un kuras maiņas kurss netiek brīvi noteikts atbilstīgi tirgus pārmaiņām (5. kritērijs).

| (33) | Tādējādi secināja, ka Moldovas ražotājs eksportētājs nav pierādījis atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(33)

Tādējādi secināja, ka Moldovas ražotājs eksportētājs nav pierādījis atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| (34) | Moldovas ražotājs eksportētājs apstrīdēja šo lēmumu. Tas apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta piemērošana MR ir Kopienas PTO saistību nepildīšana pret MR. |
| --- | --- |

(34)

Moldovas ražotājs eksportētājs apstrīdēja šo lēmumu. Tas apgalvoja, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta piemērošana MR ir Kopienas PTO saistību nepildīšana pret MR.

| (35) | Atbildot uz šo argumentu, jāatgādina, ka piezīme Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VI pantā paredz, ka attiecībā uz importu no atsevišķām valstīm, kurās ir grūtības noteikt cenu salīdzināmību, lai konstatētu dempingu, PTO dalībnieki var uzskatīt, ka ne vienmēr var būt pielietojams salīdzinājums ar šādas valsts iekšzemes cenām. MR gadījumā uzskata, ka ir šādas grūtības. Šajos apstākļos normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Turklāt jāatgādina, ka 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā MR ir īpaši minēta to valstu sarakstā, kurās nav tirgus ekonomikas un uz kurām attiecas šis noteikums. |
| --- | --- |

(35)

Atbildot uz šo argumentu, jāatgādina, ka piezīme Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VI pantā paredz, ka attiecībā uz importu no atsevišķām valstīm, kurās ir grūtības noteikt cenu salīdzināmību, lai konstatētu dempingu, PTO dalībnieki var uzskatīt, ka ne vienmēr var būt pielietojams salīdzinājums ar šādas valsts iekšzemes cenām. MR gadījumā uzskata, ka ir šādas grūtības. Šajos apstākļos normālo vērtību nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Turklāt jāatgādina, ka 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā MR ir īpaši minēta to valstu sarakstā, kurās nav tirgus ekonomikas un uz kurām attiecas šis noteikums.

| (36) | Uzņēmums apgalvoja, ka nav ievēroti pamatregulā noteiktie obligātie laika ierobežojumi. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka lēmums par TER atteikšanu ir jāanulē, jo Komisija nepieņēma lēmumu par TER pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto trīs mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(36)

Uzņēmums apgalvoja, ka nav ievēroti pamatregulā noteiktie obligātie laika ierobežojumi. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka lēmums par TER atteikšanu ir jāanulē, jo Komisija nepieņēma lēmumu par TER pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto trīs mēnešu laikā.

| (37) | Tiešām Komisija nenoteica TER trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas. Taču tas nav pamats, lai anulētu lēmumu par TER atteikšanu. Lai gan pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka lēmums par TER jāpieņem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas, noteikumā nav paredzēts, ka šā trīs mēnešu termiņa neievērošanai ir īpašas sekas. Proti, noteikumā nav paredzēts, ka, ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu par eksportētāja TER pieprasījumu trīs mēnešu laikā, tad i) eksportētājam automātiski nosaka TER vai ii) iestādes vairs nevar piemērot pasākumus pret eksportētāju. Tāpēc no tā izriet, ka tikai fakts, ka Komisija nav ievērojusi trīs mēnešu termiņu, nepadara lēmumu par TER atteikšanu nelikumīgu. |
| --- | --- |

(37)

Tiešām Komisija nenoteica TER trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas. Taču tas nav pamats, lai anulētu lēmumu par TER atteikšanu. Lai gan pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka lēmums par TER jāpieņem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas, noteikumā nav paredzēts, ka šā trīs mēnešu termiņa neievērošanai ir īpašas sekas. Proti, noteikumā nav paredzēts, ka, ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu par eksportētāja TER pieprasījumu trīs mēnešu laikā, tad i) eksportētājam automātiski nosaka TER vai ii) iestādes vairs nevar piemērot pasākumus pret eksportētāju. Tāpēc no tā izriet, ka tikai fakts, ka Komisija nav ievērojusi trīs mēnešu termiņu, nepadara lēmumu par TER atteikšanu nelikumīgu.

| (38) | Moldovas ražotājs eksportētājs vēl apgalvo, ka salīdzinājumā ar Ukrainas un Krievijas ražotājiem eksportētājiem iepriekšējās procedūrās ir bijusi diskriminācija un ka Komisijas vērtējums balstās uz politiskiem iemesliem. Turklāt tas apgalvo, ka sakarā ar pierādījumu trūkumu vai to, ka secinājumi ir nepietiekami pamatoti, ir virkne kļūdu un ka tādējādi tiek pārkāpts pienācīgas pārvaldības princips. Šāda pārkāpuma konkrētus iemeslus uzņēmums nenorāda. |
| --- | --- |

(38)

Moldovas ražotājs eksportētājs vēl apgalvo, ka salīdzinājumā ar Ukrainas un Krievijas ražotājiem eksportētājiem iepriekšējās procedūrās ir bijusi diskriminācija un ka Komisijas vērtējums balstās uz politiskiem iemesliem. Turklāt tas apgalvo, ka sakarā ar pierādījumu trūkumu vai to, ka secinājumi ir nepietiekami pamatoti, ir virkne kļūdu un ka tādējādi tiek pārkāpts pienācīgas pārvaldības princips. Šāda pārkāpuma konkrētus iemeslus uzņēmums nenorāda.

| (39) | Attiecībā uz apgalvojumu par MR diskrimināciju saistībā ar to, kā TER vērtēšana notika iepriekšējās reizēs par Ukrainu un Krieviju, jānorāda, ka TER vērtējumus katrā gadījumā veic atsevišķi. Lēmumus iepriekšējās lietās par šīm valstīm nevar automātiski piemērot šajā procedūrā. Jāatgādina arī, ka ne Ukraina, ne Krievija pašlaik nav minēta pamatregulas 2. panta 7. punktā kā valstis, kurās nav tirgus ekonomikas, tāpēc šī situācija nav salīdzināma ar situāciju Moldovas Republikā. Ņemot vērā iepriekš minēto, aizbildināšanās ar diskrimināciju attieksmē pret MR un citām valstīm, kurās kādreiz nebija tirgus ekonomikas, tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz apgalvojumu par MR diskrimināciju saistībā ar to, kā TER vērtēšana notika iepriekšējās reizēs par Ukrainu un Krieviju, jānorāda, ka TER vērtējumus katrā gadījumā veic atsevišķi. Lēmumus iepriekšējās lietās par šīm valstīm nevar automātiski piemērot šajā procedūrā. Jāatgādina arī, ka ne Ukraina, ne Krievija pašlaik nav minēta pamatregulas 2. panta 7. punktā kā valstis, kurās nav tirgus ekonomikas, tāpēc šī situācija nav salīdzināma ar situāciju Moldovas Republikā. Ņemot vērā iepriekš minēto, aizbildināšanās ar diskrimināciju attieksmē pret MR un citām valstīm, kurās kādreiz nebija tirgus ekonomikas, tiek noraidīta.

| (40) | Moldovas uzņēmums apstrīdēja Komisijas veikto atbilstības analīzi pieciem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(40)

Moldovas uzņēmums apstrīdēja Komisijas veikto atbilstības analīzi pieciem TER kritērijiem.

| (41) | Par 1. kritēriju uzņēmums apgalvo, ka nenotiek valsts iejaukšanās, jo procedūras vajadzībām nevar atsaukties uz valsti, atsaucoties uz MRP iestādēm, kuras netiek atzītas par valsti. Taču uzskata, ka šā kritērija izvērtēšanai atsauce uz valsti būtu jāsaprot kā atsauce uz atzītām vai neatzītām iestādēm, kas efektīvi kontrolē reģionu un spēj iejaukties uzņēmuma lēmumu pieņemšanas procesos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(41)

Par 1. kritēriju uzņēmums apgalvo, ka nenotiek valsts iejaukšanās, jo procedūras vajadzībām nevar atsaukties uz valsti, atsaucoties uz MRP iestādēm, kuras netiek atzītas par valsti. Taču uzskata, ka šā kritērija izvērtēšanai atsauce uz valsti būtu jāsaprot kā atsauce uz atzītām vai neatzītām iestādēm, kas efektīvi kontrolē reģionu un spēj iejaukties uzņēmuma lēmumu pieņemšanas procesos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (42) | Uzņēmums nepiekrīt arī 2. kritērija novērtējumam, apgalvojot, ka uzņēmumam ir tikai viens pamata grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar SGS. |
| --- | --- |

(42)

Uzņēmums nepiekrīt arī 2. kritērija novērtējumam, apgalvojot, ka uzņēmumam ir tikai viens pamata grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar SGS.

| (43) | Taču tika konstatēts, ka uzņēmumam ir bijis pirmais pārskatu kopums, kas bija sagatavoti atbilstīgi tā sauktajiem MRP grāmatvedības standartiem un kurā nebija iekļauti uzkrājumi sliktiem parādiem, un kuram netika veikta revīzija. Uzņēmumam bija otrs pārskatu kopums, kuri bija konsolidēti ar citu saistītu uzņēmumu pārskatiem un kam tika veikta revīzija, iespējams, saskaņā ar SGS. Par šo otro pārskatu kopumu tika saņemts revidentu atzinums, kurā bija izteiktas iebildes par uzņēmuma veikto aktīvu novērtēšanu 2003. un 2005. gadā. Izmeklēšanas laikā nevarēja pietiekami skaidri noteikt šo iebilžu īstos iemeslus. Vēlāk uzņēmums apgalvoja, ka revidentu izteiktās iebildes nav būtiskas, bet nesniedza pierādījumus šajā sakarībā. |
| --- | --- |

(43)

Taču tika konstatēts, ka uzņēmumam ir bijis pirmais pārskatu kopums, kas bija sagatavoti atbilstīgi tā sauktajiem MRP grāmatvedības standartiem un kurā nebija iekļauti uzkrājumi sliktiem parādiem, un kuram netika veikta revīzija. Uzņēmumam bija otrs pārskatu kopums, kuri bija konsolidēti ar citu saistītu uzņēmumu pārskatiem un kam tika veikta revīzija, iespējams, saskaņā ar SGS. Par šo otro pārskatu kopumu tika saņemts revidentu atzinums, kurā bija izteiktas iebildes par uzņēmuma veikto aktīvu novērtēšanu 2003. un 2005. gadā. Izmeklēšanas laikā nevarēja pietiekami skaidri noteikt šo iebilžu īstos iemeslus. Vēlāk uzņēmums apgalvoja, ka revidentu izteiktās iebildes nav būtiskas, bet nesniedza pierādījumus šajā sakarībā.

| (44) | Tāpēc uzņēmuma iepriekš minētie argumenti par 2. kritēriju bija jānoraida. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc uzņēmuma iepriekš minētie argumenti par 2. kritēriju bija jānoraida.

| (45) | Par 3. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma privatizācijas procesam nav sakara ar iespējamo izkropļojumu konstatēšanu, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, jo uzņēmums pēc tam ir pārdots nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā un par tirgus vērtību. Taču to nevarēja pierādīt, jo to uzņēmumu, kas tur MMZ akcijas, tālākpārdošanas rezultātā varēja tikt pievienoti citi aktīvi, un netika iesniegts šo darījumu pienācīgi dokumentēts novērtējums. |
| --- | --- |

(45)

Par 3. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka uzņēmuma privatizācijas procesam nav sakara ar iespējamo izkropļojumu konstatēšanu, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, jo uzņēmums pēc tam ir pārdots nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā un par tirgus vērtību. Taču to nevarēja pierādīt, jo to uzņēmumu, kas tur MMZ akcijas, tālākpārdošanas rezultātā varēja tikt pievienoti citi aktīvi, un netika iesniegts šo darījumu pienācīgi dokumentēts novērtējums.

| (46) | Turklāt attiecībā uz bartera tirdzniecības darījumiem uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanā atklātie bartera tirdzniecības apjomi nav būtiski šim kritērijam. Taču tiek uzskatīts, ka šādu darījumu būtiskuma līmenis analīzei nav piemērots kritērijs, jo pārdoto preču patiesā vērtība ir zināma tikai bartera tirdzniecības darījumā iesaistītajām personām. Tāpēc būtisks arguments ir tas, ka konstatēja, ka uzņēmums ir regulāri veicis šādus darījumus, kuri ir tipiski ekonomikas sistēmām, kas nav tirgus ekonomika. Tāpēc uzņēmuma arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt attiecībā uz bartera tirdzniecības darījumiem uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanā atklātie bartera tirdzniecības apjomi nav būtiski šim kritērijam. Taču tiek uzskatīts, ka šādu darījumu būtiskuma līmenis analīzei nav piemērots kritērijs, jo pārdoto preču patiesā vērtība ir zināma tikai bartera tirdzniecības darījumā iesaistītajām personām. Tāpēc būtisks arguments ir tas, ka konstatēja, ka uzņēmums ir regulāri veicis šādus darījumus, kuri ir tipiski ekonomikas sistēmām, kas nav tirgus ekonomika. Tāpēc uzņēmuma arguments bija jānoraida.

| (47) | Attiecībā uz aizdevumu no saistīta uzņēmuma, par kuru Moldovas uzņēmums nevarēja uz vietas uzrādīt nekādus pierādījumus par tā atmaksāšanu, kaut gan tam tika lūgts to darīt, uzņēmums apgalvoja, ka šis aizdevums ir pilnībā atmaksāts. Vēlāk uzņēmums it kā iesniedza maksājumus apliecinošu dokumentu kopijas, bet nesniedza nekādus paskaidrojumus par to, kāpēc šie dokumenti nebija pieejami uz vietas. Tomēr šis pierādījums nebija pieejams pārbaužu laikā uz vietas un šajā procedūras posmā šāda veida iesniegtos dokumentus nevar pārbaudīt. Tāpēc uzņēmuma prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz aizdevumu no saistīta uzņēmuma, par kuru Moldovas uzņēmums nevarēja uz vietas uzrādīt nekādus pierādījumus par tā atmaksāšanu, kaut gan tam tika lūgts to darīt, uzņēmums apgalvoja, ka šis aizdevums ir pilnībā atmaksāts. Vēlāk uzņēmums it kā iesniedza maksājumus apliecinošu dokumentu kopijas, bet nesniedza nekādus paskaidrojumus par to, kāpēc šie dokumenti nebija pieejami uz vietas. Tomēr šis pierādījums nebija pieejams pārbaužu laikā uz vietas un šajā procedūras posmā šāda veida iesniegtos dokumentus nevar pārbaudīt. Tāpēc uzņēmuma prasība bija jānoraida.

| (48) | Par 4. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka tam, ka uzņēmums bija uz laiku reģistrēts MR un tā eksports notika, izmantojot MR muitu, vajadzēja nodrošināt uzņēmuma atbilstību MR tiesību sistēmai. Uzņēmums apgalvoja arī, ka tas, ka tika veikta pārskatu revīzija, parādīja, ka piemērojamie tiesību akti varētu būt pietiekami, lai nodrošinātu juridisku noteiktību un stabilitāti. Taču jāatzīmē, ka ne uzņēmuma pagaidu reģistrācija MR, ne revīzija nav priekšnoteikums MR tiesību sistēmas piemērošanai un ka uzņēmuma pašreizējās īpašumtiesības nav juridiski atzītas MR. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(48)

Par 4. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka tam, ka uzņēmums bija uz laiku reģistrēts MR un tā eksports notika, izmantojot MR muitu, vajadzēja nodrošināt uzņēmuma atbilstību MR tiesību sistēmai. Uzņēmums apgalvoja arī, ka tas, ka tika veikta pārskatu revīzija, parādīja, ka piemērojamie tiesību akti varētu būt pietiekami, lai nodrošinātu juridisku noteiktību un stabilitāti. Taču jāatzīmē, ka ne uzņēmuma pagaidu reģistrācija MR, ne revīzija nav priekšnoteikums MR tiesību sistēmas piemērošanai un ka uzņēmuma pašreizējās īpašumtiesības nav juridiski atzītas MR. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

| (49) | Par 5. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka valūtas kursa pārrēķināšana MRP rubļos tiek veikta pēc tirgus kursa, kas atkarīgs no valūtu brīvas pārdošanas un pirkšanas. Taču tas, ka MRP valūta nav atzīta vai netiek mainīta starptautiskā mērogā, nozīmē, ka to nevar uzskatīt par tādu, kam ir tirgus vērtība, bet tikai vērtība, ko administratīvi noteikušas tā sauktās MRP iestādes. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(49)

Par 5. kritēriju uzņēmums apgalvoja, ka valūtas kursa pārrēķināšana MRP rubļos tiek veikta pēc tirgus kursa, kas atkarīgs no valūtu brīvas pārdošanas un pirkšanas. Taču tas, ka MRP valūta nav atzīta vai netiek mainīta starptautiskā mērogā, nozīmē, ka to nevar uzskatīt par tādu, kam ir tirgus vērtība, bet tikai vērtība, ko administratīvi noteikušas tā sauktās MRP iestādes. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

3.   Atsevišķs režīms (AR)

| (50) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai piešķirtu AR. |
| --- | --- |

(50)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, lai piešķirtu AR.

| (51) | Ķīnas un Moldovas ražotāji eksportētāji, kas neatbilda TER kritērijiem (skatīt iepriekš 28. līdz 33. apsvērumu), bija arī pieprasījuši AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. |
| --- | --- |

(51)

Ķīnas un Moldovas ražotāji eksportētāji, kas neatbilda TER kritērijiem (skatīt iepriekš 28. līdz 33. apsvērumu), bija arī pieprasījuši AR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.

| (52) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR.

| (53) | Attiecībā uz vienīgo Moldovas ražotāju eksportētāju konstatēja, ka Moldovas ražotājs eksportētājs neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR piešķiršanu, jo tas nevarēja pierādīt, ka eksporta cenas, apjomi un nosacījumi ir noteikti bez valsts iejaukšanās, valūtas kursa pārrēķināšana tika veikta pēc tirgus kursa vai ka valsts iejaukšanās nebija tāda, kas ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem būtu noteiktas dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz vienīgo Moldovas ražotāju eksportētāju konstatēja, ka Moldovas ražotājs eksportētājs neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR piešķiršanu, jo tas nevarēja pierādīt, ka eksporta cenas, apjomi un nosacījumi ir noteikti bez valsts iejaukšanās, valūtas kursa pārrēķināšana tika veikta pēc tirgus kursa vai ka valsts iejaukšanās nebija tāda, kas ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem būtu noteiktas dažādas maksājuma likmes.

4.   Normālā vērtība

4.1.   Turcija

| (54) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija par katru ražotāju eksportētāju vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi neatkarīgiem pircējiem bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms ir vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija par katru ražotāju eksportētāju vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi neatkarīgiem pircējiem bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms ir vismaz 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportā uz Kopienu.

| (55) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvi pārdevumi iekšzemes tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam Kopienā. Ražojuma veida pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārdotais šā ražojuma veida apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no eksportam Kopienā pārdotā salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma. |
| --- | --- |

(55)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvi pārdevumi iekšzemes tirgū, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam Kopienā. Ražojuma veida pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārdotais šā ražojuma veida apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no eksportam Kopienā pārdotā salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma.

| (56) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma katra ražojuma veida iekšzemes pārdevumu apjomu katrā eksportētājā valstī, kas pārdots reprezentatīvā daudzumā, var uzskatīt par tādu, kurš veikts parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To konstatēja, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(56)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma katra ražojuma veida iekšzemes pārdevumu apjomu katrā eksportētājā valstī, kas pārdots reprezentatīvā daudzumā, var uzskatīt par tādu, kurš veikts parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To konstatēja, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā.

| (57) | Ja ražojuma veida pārdevumu apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma veida pārdevumu apjoma cenām iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdevumi bijuši rentabli vai ne. |
| --- | --- |

(57)

Ja ražojuma veida pārdevumu apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visa minētā ražojuma veida pārdevumu apjoma cenām iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai pārdevumi bijuši rentabli vai ne.

| (58) | Ja ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija 80 % vai mazāk no tāda veida ražojuma pārdevumu kopapjoma vai ja šādu pārdevumu vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību balstīja uz faktisko iekšzemes cenu, kura aprēķināta kā tikai šāda veida ražojumu rentablu pārdevumu vidējā svērtā cena. |
| --- | --- |

(58)

Ja ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija 80 % vai mazāk no tāda veida ražojuma pārdevumu kopapjoma vai ja šādu pārdevumu vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību balstīja uz faktisko iekšzemes cenu, kura aprēķināta kā tikai šāda veida ražojumu rentablu pārdevumu vidējā svērtā cena.

| (59) | Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenu, par kādu ražotājs eksportētājs konkrēto ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā sakarībā Komisija lietoja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(59)

Gadījumos, kad normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenu, par kādu ražotājs eksportētājs konkrēto ražojuma veidu pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā sakarībā Komisija lietoja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (60) | Normālo vērtību veidoja, eksportējamo veidu katra eksportētāja ražošanas izmaksām, ko vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (“TVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(60)

Normālo vērtību veidoja, eksportējamo veidu katra eksportētāja ražošanas izmaksām, ko vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgu tirdzniecības, vispārējo un administratīvo izmaksu (“TVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu.

| (61) | Visos gadījumos TVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšzemes tirgū, ir ticami dati. |
| --- | --- |

(61)

Visos gadījumos TVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās TVA izmaksas un peļņa, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs guvis iekšzemes tirgū, ir ticami dati.

| (62) | Pārbaudītajiem pieciem Turcijas ražotājiem eksportētājiem līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomi bija reprezentatīvi. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu Turcijas pircēju parastā tirdzniecības apritē samaksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(62)

Pārbaudītajiem pieciem Turcijas ražotājiem eksportētājiem līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomi bija reprezentatīvi. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu Turcijas pircēju parastā tirdzniecības apritē samaksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.

| (63) | Taču tiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija nepietiekami vai kuru pārdošana nebija veikta parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. TVA izmaksas un peļņa pamatojās uz faktiskajiem datiem, kuri attiecās uz izmeklēšanā iesaistītā ražotāja eksportētāja īstenoto līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(63)

Taču tiem ražojumu veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija nepietiekami vai kuru pārdošana nebija veikta parastā tirdzniecības apritē, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. TVA izmaksas un peļņa pamatojās uz faktiskajiem datiem, kuri attiecās uz izmeklēšanā iesaistītā ražotāja eksportētāja īstenoto līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem.

4.2.   ĶTR un MR

| (64) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). Tā kā nevienam no ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem netika piešķirts TER, normālā vērtība šiem uzņēmumiem bija jānosaka, pamatojoties uz analogā valstī iegūtajiem datiem. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). Tā kā nevienam no ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem netika piešķirts TER, normālā vērtība šiem uzņēmumiem bija jānosaka, pamatojoties uz analogā valstī iegūtajiem datiem.

4.3.   Analogā valsts

| (65) | Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Brazīlija tika ieteikta kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR un MR. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(65)

Paziņojumā par procedūras uzsākšanu Brazīlija tika ieteikta kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR un MR. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu.

| (66) | Neskatoties uz sazināšanos ar daudziem ražotājiem citās trešās valstīs, neviens uzņēmums nepiekrita sadarboties, izņemot vienu Brazīlijas ražotāju. |
| --- | --- |

(66)

Neskatoties uz sazināšanos ar daudziem ražotājiem citās trešās valstīs, neviens uzņēmums nepiekrita sadarboties, izņemot vienu Brazīlijas ražotāju.

| (67) | Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes, apgalvojot, ka Brazīlija nav piemērota izvēle, un piedāvāja Turciju kā analogu valsti. Sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu argumentus par labu Brazīlijas izvēlei. Komisija izanalizēja un izpētīja šos argumentus. |
| --- | --- |

(67)

Vairākas ieinteresētās personas iesniedza piezīmes, apgalvojot, ka Brazīlija nav piemērota izvēle, un piedāvāja Turciju kā analogu valsti. Sūdzības iesniedzējs iesniedza papildu argumentus par labu Brazīlijas izvēlei. Komisija izanalizēja un izpētīja šos argumentus.

| (68) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas metodes MR un Brazīlijā ir atšķirīgas, tāpēc piedāvāja Turciju kā piemērotāku analogo valsti MR. Tā pati persona arī apgalvoja, ka ekonomikas attīstības līmenis MR un Brazīlijā ir atšķirīgs. Taču tika konstatēts, ka ražošanas metodes Brazīlijā būtībā ir tādas pašas vai līdzīgas ražošanas metodēm ĶTR. Atšķirība starp Brazīlijas un MR ražošanas metodēm ir vienīgi sagatavošanās procesā, kuru rezultātā nerodas būtiskas izmaksu atšķirības. Kas attiecas uz ekonomikas attīstības līmeni, to pašu par sevi neuzskata par kritēriju analogās valsts izvēlei. |
| --- | --- |

(68)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ražošanas metodes MR un Brazīlijā ir atšķirīgas, tāpēc piedāvāja Turciju kā piemērotāku analogo valsti MR. Tā pati persona arī apgalvoja, ka ekonomikas attīstības līmenis MR un Brazīlijā ir atšķirīgs. Taču tika konstatēts, ka ražošanas metodes Brazīlijā būtībā ir tādas pašas vai līdzīgas ražošanas metodēm ĶTR. Atšķirība starp Brazīlijas un MR ražošanas metodēm ir vienīgi sagatavošanās procesā, kuru rezultātā nerodas būtiskas izmaksu atšķirības. Kas attiecas uz ekonomikas attīstības līmeni, to pašu par sevi neuzskata par kritēriju analogās valsts izvēlei.

| (69) | Tika izvirzīts arī arguments, ka Brazīlijas ražotājs, kas sadarbojās, ir saistīts ar sūdzības iesniedzēju, un ka tas varētu padarīt nepiemērotu Brazīlijas izvēli par analogo valsti. Šo argumentu nepieņēma. Uzskata, ka tad, ja cenas un izmaksas nav izkropļotas, nav iemesla neņemt vērā datus, ko iesnieguši ar sūdzības iesniedzēju saistīti uzņēmumi, kuri sadarbojas, nosakot normālās vērtības, kas pamatotas uz iekšzemes pārdevumu apjomiem analogā valstī. |
| --- | --- |

(69)

Tika izvirzīts arī arguments, ka Brazīlijas ražotājs, kas sadarbojās, ir saistīts ar sūdzības iesniedzēju, un ka tas varētu padarīt nepiemērotu Brazīlijas izvēli par analogo valsti. Šo argumentu nepieņēma. Uzskata, ka tad, ja cenas un izmaksas nav izkropļotas, nav iemesla neņemt vērā datus, ko iesnieguši ar sūdzības iesniedzēju saistīti uzņēmumi, kuri sadarbojas, nosakot normālās vērtības, kas pamatotas uz iekšzemes pārdevumu apjomiem analogā valstī.

| (70) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgais līdzīgais ražojums Brazīlijas iekšzemes tirgū ir pārāk dārgs. Otra ieinteresētā persona apgalvoja, ka konkurence iekšzemes tirgū esot izkropļota, jo iekšzemes ražotāji ir vertikāli integrēti un diviem no tiem kopā piederot vairāk nekā 60 % no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(70)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgais līdzīgais ražojums Brazīlijas iekšzemes tirgū ir pārāk dārgs. Otra ieinteresētā persona apgalvoja, ka konkurence iekšzemes tirgū esot izkropļota, jo iekšzemes ražotāji ir vertikāli integrēti un diviem no tiem kopā piederot vairāk nekā 60 % no tirgus daļas.

| (71) | Izmeklēšana apstiprināja to, ka iekšzemes cenas Brazīlijā ir diezgan augstas, kā arī peļņas normu, ko saņem Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās. Tā varētu būt norāde uz nepietiekamu konkurences līmeni Brazīlijas tirgū, ko izraisījis tas, ka tajā ir tikai trīs līdzīgā ražojuma ražotāji, no kuriem divi, kā apstiprināts izmeklēšanā, pārstāv gandrīz 90 % no tirgus. |
| --- | --- |

(71)

Izmeklēšana apstiprināja to, ka iekšzemes cenas Brazīlijā ir diezgan augstas, kā arī peļņas normu, ko saņem Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās. Tā varētu būt norāde uz nepietiekamu konkurences līmeni Brazīlijas tirgū, ko izraisījis tas, ka tajā ir tikai trīs līdzīgā ražojuma ražotāji, no kuriem divi, kā apstiprināts izmeklēšanā, pārstāv gandrīz 90 % no tirgus.

| (72) | Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Turcijā ir apmēram 12 ražotāji, kuri līdzās importam no dažādiem avotiem nodrošina konkurētspējīgu iekšzemes tirgu. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt izmeklēšana parādīja, ka Turcijā ir apmēram 12 ražotāji, kuri līdzās importam no dažādiem avotiem nodrošina konkurētspējīgu iekšzemes tirgu.

| (73) | Katrā gadījumā, lai izvairītos no Brazīlijas iekšzemes tirgus augsto cenu ietekmes, un ņemot vērā to, ka ir pieejami pārbaudīti dati par pieciem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, uzskatīja par atbilstīgāku par analogo valsti izmantot Turciju, nevis Brazīliju. |
| --- | --- |

(73)

Katrā gadījumā, lai izvairītos no Brazīlijas iekšzemes tirgus augsto cenu ietekmes, un ņemot vērā to, ka ir pieejami pārbaudīti dati par pieciem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, uzskatīja par atbilstīgāku par analogo valsti izmantot Turciju, nevis Brazīliju.

| (74) | Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu šīs procedūras vajadzībām Turcijas, nevis Brazīlijas izraudzīšanos par analogo valsti var uzskatīt par piemērotāku. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu šīs procedūras vajadzībām Turcijas, nevis Brazīlijas izraudzīšanos par analogo valsti var uzskatīt par piemērotāku.

4.4.   Eksporta cena

| (75) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(75)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām.

| (76) | Viens ražotājs eksportētājs veica dažus eksporta pārdošanas darījumus, izmantojot saistītu importētāju Kopienā. Šajā gadījumā eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura tika attiecīgi koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radās laika posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī pieņemamu TVA izmaksu un peļņas normu. Izmantoja saistītā importētāja TVA izmaksas, un peļņas normu noteica, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(76)

Viens ražotājs eksportētājs veica dažus eksporta pārdošanas darījumus, izmantojot saistītu importētāju Kopienā. Šajā gadījumā eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kuru importētie ražojumi tika pirmo reizi pārdoti tālāk neatkarīgam pircējam un kura tika attiecīgi koriģēta, ņemot vērā visas izmaksas, kas radās laika posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī pieņemamu TVA izmaksu un peļņas normu. Izmantoja saistītā importētāja TVA izmaksas, un peļņas normu noteica, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no nesaistītiem importētājiem, kuri sadarbojās.

4.5.   Salīdzinājums

| (77) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. |
| --- | --- |

(77)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām.

| (78) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(78)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (79) | Attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transportēšanas izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, banku komisijas maksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas saistībā ar atšķirībām transportēšanas izmaksās, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksās, banku komisijas maksās, iepakošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās.

5.   Dempinga starpības

5.1.   Ķīnas ražotāji

| (80) | Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kam piešķirts AR, dempinga starpība tika noteikta, PCN salīdzinot ražotāju noteiktās eksporta cenas ar atbilstīgo normālo vērtību analogajā valstī. |
| --- | --- |

(80)

Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kam piešķirts AR, dempinga starpība tika noteikta, PCN salīdzinot ražotāju noteiktās eksporta cenas ar atbilstīgo normālo vērtību analogajā valstī.

| (81) | Visiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un ņemot vērā sadarbības zemo līmeni, atlikušo dempinga starpību noteica augstākās dempinga starpības līmenī, ko noteica ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, reprezentatīvam eksportētam daudzumam. |
| --- | --- |

(81)

Visiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un ņemot vērā sadarbības zemo līmeni, atlikušo dempinga starpību noteica augstākās dempinga starpības līmenī, ko noteica ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, reprezentatīvam eksportētam daudzumam.

| (82) | Pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.






  Nosaukums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 36,5 % |
| Visi pārējie | 50,5 % |

(82)

Pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

Nosaukums

Dempinga starpība

Valin Group

36,5 %

Visi pārējie

50,5 %

5.2.   Moldovas ražotājs eksportētājs

| (83) | Dempinga starpības aprēķināšanu Moldovas ražotājam veica, izmantojot tās pārbaudītās eksporta cenas un analogās valsts iekšzemes cenu. Tā kā Moldovas ražotāja eksports uz ES notiek ar saistīta tirgotāja starpniecību, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam dempinga starpības aprēķināšana balstās uz noteikto eksporta cenu pārdevumiem neatkarīgam pircējam ES. |
| --- | --- |

(83)

Dempinga starpības aprēķināšanu Moldovas ražotājam veica, izmantojot tās pārbaudītās eksporta cenas un analogās valsts iekšzemes cenu. Tā kā Moldovas ražotāja eksports uz ES notiek ar saistīta tirgotāja starpniecību, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam dempinga starpības aprēķināšana balstās uz noteikto eksporta cenu pārdevumiem neatkarīgam pircējam ES.

| (84) | Šādi aprēķinātā dempinga starpība ir 16,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Šādi aprēķinātā dempinga starpība ir 16,1 %.

| (85) | Tā kā sadarbības līmeni uzskatīja par augstu, t. i., Moldovas ražotāja, kas sadarbojās, importa apjoms veidoja apmēram 85 % no visa importa apjoma, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem par MMZ, noteica vienu valsts mērogā piemērojamu dempinga starpību, t. i., tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(85)

Tā kā sadarbības līmeni uzskatīja par augstu, t. i., Moldovas ražotāja, kas sadarbojās, importa apjoms veidoja apmēram 85 % no visa importa apjoma, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem par MMZ, noteica vienu valsts mērogā piemērojamu dempinga starpību, t. i., tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās.

| (86) | Tādējādi valsts mērogā piemērojamā dempinga starpība MR ir noteikta 16,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Tādējādi valsts mērogā piemērojamā dempinga starpība MR ir noteikta 16,1 %.

5.3.   Turcijas ražotāji eksportētāji

| (87) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības pa ražojuma veidiem salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu pa ražojuma veidiem, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības pa ražojuma veidiem salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu pa ražojuma veidiem, kā noteikts iepriekš.

| (88) | Dempinga pagaidu starpības ir šādas.






  Uzņēmuma nosaukums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman) | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu) | 9,8 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir) | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas) | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas) | 4,1 % |
| Visi pārējie (atlikušie) | 18,8 % |

(88)

Dempinga pagaidu starpības ir šādas.

Uzņēmuma nosaukums

Dempinga starpība

Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman)

18,8 %

Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu)

9,8 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir)

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas)

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas)

4,1 %

Visi pārējie (atlikušie)

18,8 %

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

1.   Kopienas ražošanas apjoms

| (89) | Lai noteiktu Kopienas kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Kopienas ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Kopienas ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas uzsākšanas. |
| --- | --- |

(89)

Lai noteiktu Kopienas kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Kopienas ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Kopienas ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas uzsākšanas.

| (90) | Pamatojoties uz tiem, tika aprēķināts, ka Kopienas ražošanas apjoms IP laikā ir apmēram 24,9 miljoni tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Kopienas ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”), aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi. Pasīvie ražotāji veido apmēram 30 % no Kopienas kopējā ražošanas apjoma. Neviens no zināmajiem Kopienas ražotājiem nebija neitrāls vai negatīvi noskaņots pret izmeklēšanas uzsākšanu. |
| --- | --- |

(90)

Pamatojoties uz tiem, tika aprēķināts, ka Kopienas ražošanas apjoms IP laikā ir apmēram 24,9 miljoni tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Kopienas ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”), aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi. Pasīvie ražotāji veido apmēram 30 % no Kopienas kopējā ražošanas apjoma. Neviens no zināmajiem Kopienas ražotājiem nebija neitrāls vai negatīvi noskaņots pret izmeklēšanas uzsākšanu.

| (91) | Pasīvajiem ražotājiem Komisija nosūtīja anketas, lai iegūtu precīzākus datus, jo īpaši par to pārdošanas apjomu un cenām. Taču no šiem ražotājiem atbildes netika saņemtas. Tādēļ, tā kā nebija nekādas citas informācijas, lai noteiktu Kopienas ražošanas un patēriņa apjomu, izmantoja datus, kas par pasīvajiem ražotājiem norādīti sūdzībā. |
| --- | --- |

(91)

Pasīvajiem ražotājiem Komisija nosūtīja anketas, lai iegūtu precīzākus datus, jo īpaši par to pārdošanas apjomu un cenām. Taču no šiem ražotājiem atbildes netika saņemtas. Tādēļ, tā kā nebija nekādas citas informācijas, lai noteiktu Kopienas ražošanas un patēriņa apjomu, izmantoja datus, kas par pasīvajiem ražotājiem norādīti sūdzībā.

| (92) | Tādējādi to Kopienas ražotāju, kas atbalstīja sūdzību, pārdošanas apjoms IP laikā bija 11,1 miljons tonnu, tā veidojot apmēram 45 % no Kopienas kopējā aprēķinātā ražošanas apjoma, turpretim citu ražotāju, kuri atbalstīja sūdzību, bet nevēlējās sadarboties, ražošanas apjomi veidoja 25 %. |
| --- | --- |

(92)

Tādējādi to Kopienas ražotāju, kas atbalstīja sūdzību, pārdošanas apjoms IP laikā bija 11,1 miljons tonnu, tā veidojot apmēram 45 % no Kopienas kopējā aprēķinātā ražošanas apjoma, turpretim citu ražotāju, kuri atbalstīja sūdzību, bet nevēlējās sadarboties, ražošanas apjomi veidoja 25 %.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (93) | Kā minēts 92. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka tie Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, saražoja apmēram 45 % no Kopienas kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc šos ražotājus uzskata par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(93)

Kā minēts 92. apsvērumā, izmeklēšana parādīja, ka tie Kopienas ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, saražoja apmēram 45 % no Kopienas kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc šos ražotājus uzskata par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (94) | Ņemot vērā lielo ražotāju skaitu, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, kaitējuma izmeklēšanai tika paredzēts piemērot izlases veida pārbaudi. Uz zināmajiem Kopienas ražotājiem nosūtītās atlases veidošanas anketas jautājumiem tika saņemtas 20 atbildes. Tā kā šie 20 ražotāji, kas sadarbojās, sastāvēja no četrām uzņēmumu grupām un diviem neatkarīgiem ražotājiem, nolēma atlasi neveikt. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā lielo ražotāju skaitu, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, kaitējuma izmeklēšanai tika paredzēts piemērot izlases veida pārbaudi. Uz zināmajiem Kopienas ražotājiem nosūtītās atlases veidošanas anketas jautājumiem tika saņemtas 20 atbildes. Tā kā šie 20 ražotāji, kas sadarbojās, sastāvēja no četrām uzņēmumu grupām un diviem neatkarīgiem ražotājiem, nolēma atlasi neveikt.

| (95) | Ņemot vērā saistīto uzņēmumu lielo skaitu, kas ietverti divās no četrām grupām, nolēma, ka pagaidu posmā uz vietas pārbaudīs datus, ko iesnieguši 11 atsevišķi uzņēmumi, kuri izraudzīti, pamatojoties uz to ražošanas apjomu un arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Atlikušajiem uzņēmumiem veica dokumentācijas analīzi par to atbildēs uz anketas jautājumiem iesniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā saistīto uzņēmumu lielo skaitu, kas ietverti divās no četrām grupām, nolēma, ka pagaidu posmā uz vietas pārbaudīs datus, ko iesnieguši 11 atsevišķi uzņēmumi, kuri izraudzīti, pamatojoties uz to ražošanas apjomu un arī ģeogrāfisko atrašanās vietu. Atlikušajiem uzņēmumiem veica dokumentācijas analīzi par to atbildēs uz anketas jautājumiem iesniegtajiem datiem.

E.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas patēriņš

| (96) | Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz kopējo importa apjomu, kas izriet no Eurostat datiem, Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju kopējiem pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, tostarp uz pasīvo ražotāju pārdevumu apjomu aptuveno aprēķinu. |
| --- | --- |

(96)

Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz kopējo importa apjomu, kas izriet no Eurostat datiem, Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju kopējiem pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, tostarp uz pasīvo ražotāju pārdevumu apjomu aptuveno aprēķinu.

| (97) | Kā minēts 91. apsvērumā, tika veikta sazināšanās ar pasīvajiem ražotājiem un viņiem lūdza iesniegt datus, jo īpaši par to velmētu stiepļu ražošanas un pārdevumu apjomiem attiecīgajā periodā. Taču, tā kā tie nesadarbojās un nebija nekādu citu datu par to pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, to vietā izmantoja sūdzībā sniegtos datus.
  1.   tabula










  Kopienas patēriņš | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 21 517 641 | 20 454 603 | 22 438 442 | 23 102 366 | 22 754 018 |
| Indekss | 100 | 95 | 104 | 107 | 106 |
| Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(97)

Kā minēts 91. apsvērumā, tika veikta sazināšanās ar pasīvajiem ražotājiem un viņiem lūdza iesniegt datus, jo īpaši par to velmētu stiepļu ražošanas un pārdevumu apjomiem attiecīgajā periodā. Taču, tā kā tie nesadarbojās un nebija nekādu citu datu par to pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, to vietā izmantoja sūdzībā sniegtos datus.

1.   tabula

Kopienas patēriņš

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Tonnas

21 517 641

20 454 603

22 438 442

23 102 366

22 754 018

Indekss

100

95

104

107

106

Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (98) | Kopumā Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 6 %. Pieaugums sākās 2006. gadā pēc īslaicīga 5 % samazinājuma 2005. gadā. Pēc tam patēriņš atkal pieauga un līdz 2007. gadam, pēc neliela samazinājuma IP laikā, palielinājās. Patēriņa samazināšanās 2005. gadā notika sakarā ar pieprasījuma samazināšanos celtniecības nozarē. |
| --- | --- |

(98)

Kopumā Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā pieauga par 6 %. Pieaugums sākās 2006. gadā pēc īslaicīga 5 % samazinājuma 2005. gadā. Pēc tam patēriņš atkal pieauga un līdz 2007. gadam, pēc neliela samazinājuma IP laikā, palielinājās. Patēriņa samazināšanās 2005. gadā notika sakarā ar pieprasījuma samazināšanos celtniecības nozarē.

2.   Imports Kopienā no ĶTR, MR un Turcijas

2.1.   Kumulācija

| (99) | Lai novērtētu importa kumulāciju no valstīm, kurās notiek šī izmeklēšana, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktos nosacījumus, pārbaudīja katras valsts individuālo situāciju. |
| --- | --- |

(99)

Lai novērtētu importa kumulāciju no valstīm, kurās notiek šī izmeklēšana, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktos nosacījumus, pārbaudīja katras valsts individuālo situāciju.

| (100) | Attiecībā uz importu no ĶTR un MR konstatēja, ka to importa apjoms ir virs pamatregulas 5. panta 7. punktā paredzētā de minimis sliekšņa un ka importa apjomus no šīm valstīm nevar neņemt vērā. Turklāt attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm uzrādīja līdzīgu tendenci, sasniedzot maksimumu 2007. gadā un nedaudz samazinoties pēc tam. Izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem bija līdzīgi, jo īpaši IP laikā. Proti, konstatēja, ka imports no šīm divām valstīm bija par zemākām cenām, nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tāpēc uzskatīja, ka ir izpildīti nosacījumi par kumulāciju. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz importu no ĶTR un MR konstatēja, ka to importa apjoms ir virs pamatregulas 5. panta 7. punktā paredzētā de minimis sliekšņa un ka importa apjomus no šīm valstīm nevar neņemt vērā. Turklāt attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm uzrādīja līdzīgu tendenci, sasniedzot maksimumu 2007. gadā un nedaudz samazinoties pēc tam. Izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem bija līdzīgi, jo īpaši IP laikā. Proti, konstatēja, ka imports no šīm divām valstīm bija par zemākām cenām, nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tāpēc uzskatīja, ka ir izpildīti nosacījumi par kumulāciju.

| (101) | Attiecībā uz importu no Turcijas izmeklēšana parādīja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārstāvēja gandrīz visu attiecīgā ražojuma importu Kopienā no šīs valsts IP laikā. Līdz ar to analīzi par šo importu balstīja uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka līdzīgi kā ar importu no ĶTR un MR importa apjoms no Turcijas ir virs pamatregulas 5. panta 7. punktā paredzētā de minimis sliekšņa un ka importa apjomus no šīm valstīm nevar neņemt vērā. Taču pretēji abām pārējām attiecīgajām valstīm konstatēja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem nav līdzīgi, jo īpaši attiecībā uz to cenām. Patiešām šie eksportētāji nedz samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, nedz pārdod savus ražojumus Kopienas tirgū par tādu cenu, kas ir zemāka par kaitējumu nenodarošu cenu, kura IP laikā noteikta Kopienas ražošanas nozarei. Tāpēc uzskatīja, ka nosacījumi par importa no Turcijas kumulāciju, pretēji nosacījumiem par importu no ĶTR un MR, nav izpildīti. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz importu no Turcijas izmeklēšana parādīja, ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārstāvēja gandrīz visu attiecīgā ražojuma importu Kopienā no šīs valsts IP laikā. Līdz ar to analīzi par šo importu balstīja uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka līdzīgi kā ar importu no ĶTR un MR importa apjoms no Turcijas ir virs pamatregulas 5. panta 7. punktā paredzētā de minimis sliekšņa un ka importa apjomus no šīm valstīm nevar neņemt vērā. Taču pretēji abām pārējām attiecīgajām valstīm konstatēja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem nav līdzīgi, jo īpaši attiecībā uz to cenām. Patiešām šie eksportētāji nedz samazina Kopienas ražošanas nozares cenas, nedz pārdod savus ražojumus Kopienas tirgū par tādu cenu, kas ir zemāka par kaitējumu nenodarošu cenu, kura IP laikā noteikta Kopienas ražošanas nozarei. Tāpēc uzskatīja, ka nosacījumi par importa no Turcijas kumulāciju, pretēji nosacījumiem par importu no ĶTR un MR, nav izpildīti.

| (102) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka nevar veikt importa no Turcijas kumulāciju ar importu no ĶTR un MR. |
| --- | --- |

(102)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka nevar veikt importa no Turcijas kumulāciju ar importu no ĶTR un MR.

2.2.   Imports par dempinga cenām no ĶTR un MR

| (103) | Attiecīgajā periodā imports no ĶTR un MR (“attiecīgās valstis”) attīstījās šādi.
  2.   tabula










  Importa par dempinga cenām no ĶTR un MR kopējais apjoms | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjomi (tonnās) | 292 621 | 224 511 | 739 615 | 1 744 865 | 1 431 628 |
| Indekss | 100 | 77 | 253 | 596 | 489 |
| Tirgus daļa | 1,4 % | 1,1 % | 3,3 % | 7,6 % | 6,3 % |
| Indekss | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Cenas (EUR/tonna) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Indekss | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Avots: Eurostat. |

(103)

Attiecīgajā periodā imports no ĶTR un MR (“attiecīgās valstis”) attīstījās šādi.

2.   tabula

Importa par dempinga cenām no ĶTR un MR kopējais apjoms

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Apjomi (tonnās)

292 621

224 511

739 615

1 744 865

1 431 628

Indekss

100

77

253

596

489

Tirgus daļa

1,4 %

1,1 %

3,3 %

7,6 %

6,3 %

Indekss

100

81

242

555

463

Cenas (EUR/tonna)

374

430

378

409

419

Indekss

100

81

242

555

463

Avots: Eurostat.

| (104) | Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ievērojami, t. i., gandrīz piecas reizes, pieauga no apmēram 0,3 miljoniem tonnu 2004. gadā līdz 1,4 miljoniem tonnu 2007. gadā. Šis imports maksimumu sasniedza 2007. gadā, kad, ņemot vērā Kopienas patēriņa attīstību, parādījās mazliet lejupejoša tendence. |
| --- | --- |

(104)

Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ievērojami, t. i., gandrīz piecas reizes, pieauga no apmēram 0,3 miljoniem tonnu 2004. gadā līdz 1,4 miljoniem tonnu 2007. gadā. Šis imports maksimumu sasniedza 2007. gadā, kad, ņemot vērā Kopienas patēriņa attīstību, parādījās mazliet lejupejoša tendence.

| (105) | Lai gan attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm vidējās cenas pieauga par 12 %, konstatēja, ka tās zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām cenām, jo īpaši IP laikā. Tāpēc to tirgus daļa ievērojami palielinājās, proti, no 1,4 % 2004. gadā līdz 6,3 % IP laikā. |
| --- | --- |

(105)

Lai gan attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm vidējās cenas pieauga par 12 %, konstatēja, ka tās zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām cenām, jo īpaši IP laikā. Tāpēc to tirgus daļa ievērojami palielinājās, proti, no 1,4 % 2004. gadā līdz 6,3 % IP laikā.

2.3.   Cenu samazinājums

| (106) | Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Kopienas ražošanas nozares ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam, kas noteiktas uz CIF pamata, izdarot atbilstīgu pēcimportēšanas izmaksu korekciju. |
| --- | --- |

(106)

Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Kopienas ražošanas nozares ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgo valstu importa atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam, kas noteiktas uz CIF pamata, izdarot atbilstīgu pēcimportēšanas izmaksu korekciju.

| (107) | Ķīnas eksportētāju sadarbošanās līmenis bija ļoti zems. Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ražotājs, kas pārstāvēja 5 % no kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Kopienu. Pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, šim ražotājam tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 4,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(107)

Ķīnas eksportētāju sadarbošanās līmenis bija ļoti zems. Izmeklēšanā sadarbojās tikai viens ražotājs, kas pārstāvēja 5 % no kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Kopienu. Pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidiem, šim ražotājam tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 4,5 % apmērā.

| (108) | Visiem citiem ĶTR ražotājiem cenu samazinājumu noteica, pamatojoties uz vidējo eksporta cenu pēc Eurostat datiem un vidējo Kopienas ražošanas nozares cenu. Balstoties uz to, tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 7,6 % apmērā. |
| --- | --- |

(108)

Visiem citiem ĶTR ražotājiem cenu samazinājumu noteica, pamatojoties uz vidējo eksporta cenu pēc Eurostat datiem un vidējo Kopienas ražošanas nozares cenu. Balstoties uz to, tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 7,6 % apmērā.

| (109) | Vienīgais Moldovas ražotājs MMZ pārstāvēja 85 % no visa MR importa apjoma Kopienā IP laikā. Tāpēc cenu samazinājuma starpību MR noteica, salīdzinot ražotāja, kas sadarbojās, vidējo eksporta cenu ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu salīdzināmu ražojumu veidiem. Balstoties uz to, tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 0,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(109)

Vienīgais Moldovas ražotājs MMZ pārstāvēja 85 % no visa MR importa apjoma Kopienā IP laikā. Tāpēc cenu samazinājuma starpību MR noteica, salīdzinot ražotāja, kas sadarbojās, vidējo eksporta cenu ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu salīdzināmu ražojumu veidiem. Balstoties uz to, tika noteikta vidējā cenu samazinājuma starpība 0,1 % apmērā.

| (110) | Minētos konstatējumus jāskata, ņemot vērā to, ka attiecīgais ražojums ir pamatprece, kuras tirgus ir pārredzams un kurā visi uzņēmumi zina noteiktās cenas. Turklāt tas, ka Kopienas tirgū notika izejmateriālu cenu pieaugums, radīja papildu spiedienu uz pārdošanas cenām, jo īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(110)

Minētos konstatējumus jāskata, ņemot vērā to, ka attiecīgais ražojums ir pamatprece, kuras tirgus ir pārredzams un kurā visi uzņēmumi zina noteiktās cenas. Turklāt tas, ka Kopienas tirgū notika izejmateriālu cenu pieaugums, radīja papildu spiedienu uz pārdošanas cenām, jo īpaši IP laikā.

3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

3.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli no 2004. gada līdz IP beigām. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli no 2004. gada līdz IP beigām.

3.2.   Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

3.   tabula

| | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 11 475 041 | 10 435 463 | 11 464 051 | 11 159 222 | 11 122 136 |
| Indekss | 100 | 91 | 100 | 97 | 97 |
| Jauda (tonnās) | 14 164 000 | 14 652 000 | 14 627 000 | 14 846 000 | 15 049 000 |
| Indekss | 100 | 103 | 103 | 105 | 106 |
| Jaudas izmantojums | 81 % | 71 % | 78 % | 75 % | 74 % |
| Indekss | 100 | 88 | 97 | 93 | 91 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Ražošanas apjoms (tonnās)

11 475 041

10 435 463

11 464 051

11 159 222

11 122 136

Indekss

100

91

100

97

97

Jauda (tonnās)

14 164 000

14 652 000

14 627 000

14 846 000

15 049 000

Indekss

100

103

103

105

106

Jaudas izmantojums

81 %

71 %

78 %

75 %

74 %

Indekss

100

88

97

93

91

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (112) | Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 3 %, lai gan šajā pašā periodā Kopienas patēriņš palielinājās. Samazinājums par 9 %, ko novēroja laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam, tika izlīdzināts nākošajā gadā līdz ar Kopienas patēriņa palielināšanos par vairāk nekā 9 %. |
| --- | --- |

(112)

Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 3 %, lai gan šajā pašā periodā Kopienas patēriņš palielinājās. Samazinājums par 9 %, ko novēroja laikā no 2004. gada līdz 2005. gadam, tika izlīdzināts nākošajā gadā līdz ar Kopienas patēriņa palielināšanos par vairāk nekā 9 %.

| (113) | Ņemot vērā pozitīvās izredzes Kopienas tirgū, IP laikā Kopienas ražošanas nozare palielināja savu ražošanas jaudu līdz apmēram 15 miljoniem tonnu. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 81 % 2004. gadā līdz 74 % IP laikā. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā pozitīvās izredzes Kopienas tirgū, IP laikā Kopienas ražošanas nozare palielināja savu ražošanas jaudu līdz apmēram 15 miljoniem tonnu. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 81 % 2004. gadā līdz 74 % IP laikā.

3.3.   Pārdevumu apjoms un tirgus daļa

| (114) | Kā minēts 94. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozari cita starpā veido četras grupas, kurās ietilpst liels skaits saistītu uzņēmumu. Izmeklēšana parādīja, ka ir notikusi attiecīgā ražojuma nodošana no viena saistītā uzņēmuma citam. Pārdevumu apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienas tirgū.
  4.   tabula | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumu apjoms (tonnās) | 7 596 746 | 6 832 143 | 7 585 289 | 7 605 382 | 7 570 540 |
| Indekss | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 |
| Tirgus daļa | 35,3 % | 33,4 % | 33,8 % | 32,9 % | 33,3 % |
| Indekss | 100 | 95 | 96 | 93 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(114)

Kā minēts 94. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozari cita starpā veido četras grupas, kurās ietilpst liels skaits saistītu uzņēmumu. Izmeklēšana parādīja, ka ir notikusi attiecīgā ražojuma nodošana no viena saistītā uzņēmuma citam. Pārdevumu apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienas tirgū.

4.   tabula

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Pārdevumu apjoms (tonnās)

7 596 746

6 832 143

7 585 289

7 605 382

7 570 540

Indekss

100

90

100

100

100

Tirgus daļa

35,3 %

33,4 %

33,8 %

32,9 %

33,3 %

Indekss

100

95

96

93

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (115) | Kamēr attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš pieauga par 6 %, Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū saglabājās stabils. Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieaugušā patēriņa konkurences dēļ, ko radīja imports par dempinga cenām. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikā no 2004. gada līdz IP samazinājās par 6 %. |
| --- | --- |

(115)

Kamēr attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš pieauga par 6 %, Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū saglabājās stabils. Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no pieaugušā patēriņa konkurences dēļ, ko radīja imports par dempinga cenām. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa laikā no 2004. gada līdz IP samazinājās par 6 %.

| (116) | Neskatoties uz Kopienas ražošanas nozares centieniem panākt augstāku ražojuma kvalitāti, kā izskaidrots 117. apsvērumā, tika zaudēta tirgus daļa. |
| --- | --- |

(116)

Neskatoties uz Kopienas ražošanas nozares centieniem panākt augstāku ražojuma kvalitāti, kā izskaidrots 117. apsvērumā, tika zaudēta tirgus daļa.

3.4.   Vidējās cenas par vienību Kopienas ražošanas nozarē

| (117) | Vidējās ražotāja noteiktās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Izmeklēšana parādīja, ka šis pārdošanas cenu pieaugums daļēji bija saistīts ar pāreju uz kvalitatīvāku ražojumu ražošanu segmentā, kurā nebija importa par dempinga cenām, tomēr to noteica arī pieaugušās ražošanas izmaksas. Taču jāatgādina, ka IP laikā standarta ražojumi veidoja apmēram 80 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma, tāpēc tie joprojām bija šīs ražošanas nozares pamatražojumi.
  5.   tabula | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/tonna) | 414 | 409 | 435 | 468 | 474 |
| Indekss | 100 | 99 | 105 | 113 | 114 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(117)

Vidējās ražotāja noteiktās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Izmeklēšana parādīja, ka šis pārdošanas cenu pieaugums daļēji bija saistīts ar pāreju uz kvalitatīvāku ražojumu ražošanu segmentā, kurā nebija importa par dempinga cenām, tomēr to noteica arī pieaugušās ražošanas izmaksas. Taču jāatgādina, ka IP laikā standarta ražojumi veidoja apmēram 80 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma, tāpēc tie joprojām bija šīs ražošanas nozares pamatražojumi.

5.   tabula

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Vidējā cena (EUR/tonna)

414

409

435

468

474

Indekss

100

99

105

113

114

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (118) | Konstatēja, ka no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 25 % galvenokārt sakarā ar metāllūžņu cenas palielināšanos, kas ir galvenais izejmateriāls, kuru izmanto velmētu stiepļu ražošanai. Šajā pašā periodā metāllūžņu cena palielinājās par 34 %, tāpēc tabulā parādītais cenu pieaugums varētu segt tikai daļu no izejmateriāla cenu pieauguma. |
| --- | --- |

(118)

Konstatēja, ka no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 25 % galvenokārt sakarā ar metāllūžņu cenas palielināšanos, kas ir galvenais izejmateriāls, kuru izmanto velmētu stiepļu ražošanai. Šajā pašā periodā metāllūžņu cena palielinājās par 34 %, tāpēc tabulā parādītais cenu pieaugums varētu segt tikai daļu no izejmateriāla cenu pieauguma.

3.5.   Krājumi

| (119) | IP laikā krājumi veidoja apmēram 5 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2007. gada līdz IP, Kopienas ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 10 %. Taču šis krājumu samazinājums var norādīt uz to, ka nākotnē ir paredzēts zemāks aktivitātes līmenis. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka apmēram 20 % no Kopienas ražošanas nozares ražojumiem ir paredzēti lietošanai pašu vajadzībām pakārtotu ražojumu pārstrādē. Attiecīgajā periodā pašu vajadzību lietošanas proporcija saglabājās stabila.
  6.   tabula | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 657 667 | 530 578 | 691 413 | 699 508 | 594 408 |
| Indekss | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(119)

IP laikā krājumi veidoja apmēram 5 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2007. gada līdz IP, Kopienas ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 10 %. Taču šis krājumu samazinājums var norādīt uz to, ka nākotnē ir paredzēts zemāks aktivitātes līmenis. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka apmēram 20 % no Kopienas ražošanas nozares ražojumiem ir paredzēti lietošanai pašu vajadzībām pakārtotu ražojumu pārstrādē. Attiecīgajā periodā pašu vajadzību lietošanas proporcija saglabājās stabila.

6.   tabula

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g

IP

Krājumi (tonnās)

657 667

530 578

691 413

699 508

594 408

Indekss

100

81

105

106

90

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

3.6.   Nodarbinātība, algas un darba ražīgums

7.   tabula

| | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE) | 4 131 | 3 918 | 3 825 | 4 084 | 4 206 |
| Indekss | 100 | 95 | 93 | 99 | 102 |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/ PLE) | 41 300 | 43 200 | 45 300 | 45 300 | 44 600 |
| Indekss | 100 | 105 | 110 | 110 | 108 |
| Darba ražīgums (Indekss) | 100 | 96 | 108 | 98 | 95 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE)

4 131

3 918

3 825

4 084

4 206

Indekss

100

95

93

99

102

Darbaspēka izmaksas (EUR/ PLE)

41 300

43 200

45 300

45 300

44 600

Indekss

100

105

110

110

108

Darba ražīgums (Indekss)

100

96

108

98

95

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (120) | Parasti metālapstrādes nozarēs darbinieku skaitu nevar viegli samazināt, nesamazinot jaudu. Tādējādi nodarbinātības apjoms saglabājās diezgan stabils, nedaudz palielinoties IP laikā. |
| --- | --- |

(120)

Parasti metālapstrādes nozarēs darbinieku skaitu nevar viegli samazināt, nesamazinot jaudu. Tādējādi nodarbinātības apjoms saglabājās diezgan stabils, nedaudz palielinoties IP laikā.

| (121) | Neskatoties uz darbaspēka izmaksu pieaugumu, izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanu un samazināt ražošanas izmaksas, lai mazinātu izejmateriālu cenu ievērojamo palielināšanos, kas aprakstīta iepriekš 118. apsvērumā. Līdz ar to ražošanas vidējo izmaksu pieaugums bija daudz mazāk izteikts, nekā metāllūžņu cenu palielinājums. |
| --- | --- |

(121)

Neskatoties uz darbaspēka izmaksu pieaugumu, izmeklēšana parādīja, ka Kopienas ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanu un samazināt ražošanas izmaksas, lai mazinātu izejmateriālu cenu ievērojamo palielināšanos, kas aprakstīta iepriekš 118. apsvērumā. Līdz ar to ražošanas vidējo izmaksu pieaugums bija daudz mazāk izteikts, nekā metāllūžņu cenu palielinājums.

| (122) | Neskatoties uz pieaugušo Kopienas patēriņu attiecīgajā periodā, Kopienas ražošanas nozare nespēja palielināt darba ražīgumu, kā to varētu sagaidīt. Patiešām, kā parādīts iepriekš 3. tabulā, darba ražīgums samazinājās līdz ar ražošanas apjoma samazināšanos. |
| --- | --- |

(122)

Neskatoties uz pieaugušo Kopienas patēriņu attiecīgajā periodā, Kopienas ražošanas nozare nespēja palielināt darba ražīgumu, kā to varētu sagaidīt. Patiešām, kā parādīts iepriekš 3. tabulā, darba ražīgums samazinājās līdz ar ražošanas apjoma samazināšanos.

3.7.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

8.   tabula

| | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 14,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 7,7 % | 6,7 % |
| Indekss | 100 | 50 | 57 | 54 | 47 |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | 499 500 | 260 845 | 354 398 | 276 463 | 262 764 |
| Indekss | 100 | 52 | 71 | 55 | 53 |
| Ieguldījumi (tūkst. EUR) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Indekss | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 69 % | 49 % | 51 % | 47 % | 47 % |
| Indekss | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Rentabilitāte

14,2 %

7,1 %

8,1 %

7,7 %

6,7 %

Indekss

100

50

57

54

47

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

499 500

260 845

354 398

276 463

262 764

Indekss

100

52

71

55

53

Ieguldījumi (tūkst. EUR)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Indekss

100

92

157

150

135

Ienākums no ieguldījumiem

69 %

49 %

51 %

47 %

47 %

Indekss

100

72

74

68

68

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

| (123) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdevumiem izsakot procentos no attiecīgā apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 6,7 % IP laikā. Krasais rentabilitātes samazinājums 2005. gadā var būt saistīts ar nozares lejupslīdi, un tas notika vienlaicīgi ar patēriņa samazināšanos. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2006. gadā nedaudz pieauga, tomēr 2007. gadā un IP atkal sāka pasliktināties. |
| --- | --- |

(123)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdevumiem izsakot procentos no attiecīgā apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 6,7 % IP laikā. Krasais rentabilitātes samazinājums 2005. gadā var būt saistīts ar nozares lejupslīdi, un tas notika vienlaicīgi ar patēriņa samazināšanos. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2006. gadā nedaudz pieauga, tomēr 2007. gadā un IP atkal sāka pasliktināties.

| (124) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas. Taču sakarā ar importu par zemām dempinga cenām tā nespēja uz pircēju rēķina nosegt pieaugušās izejmateriālu izmaksas un gūt labumu no šajos gados notikušā tirgus daļas pieauguma. |
| --- | --- |

(124)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas. Taču sakarā ar importu par zemām dempinga cenām tā nespēja uz pircēju rēķina nosegt pieaugušās izejmateriālu izmaksas un gūt labumu no šajos gados notikušā tirgus daļas pieauguma.

| (125) | Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes pārmaiņas. Lai gan attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās pozitīva, tā bija ļoti zemā līmenī, jo īpaši salīdzinot ar 2004. gadu. Tādas pašas piezīmes var izteikt par ienākumiem no ieguldījumiem, kam attiecīgajā periodā bija raksturīga līdzīga negatīva attīstības tendence. |
| --- | --- |

(125)

Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes pārmaiņas. Lai gan attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās pozitīva, tā bija ļoti zemā līmenī, jo īpaši salīdzinot ar 2004. gadu. Tādas pašas piezīmes var izteikt par ienākumiem no ieguldījumiem, kam attiecīgajā periodā bija raksturīga līdzīga negatīva attīstības tendence.

| (126) | Neskatoties uz lejupejošiem finanšu darbības rādītājiem, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Tas liek domāt, ka ražošanas nozare nav gatava izbeigt ražošanu, bet uzskata nozari par dzīvotspējīgu. Ieguldījumu līmenis parāda, ka nozare spēj piesaistīt nepieciešamo kapitālu. Taču šī spēja kļuva ierobežotāka, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. |
| --- | --- |

(126)

Neskatoties uz lejupejošiem finanšu darbības rādītājiem, Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Tas liek domāt, ka ražošanas nozare nav gatava izbeigt ražošanu, bet uzskata nozari par dzīvotspējīgu. Ieguldījumu līmenis parāda, ka nozare spēj piesaistīt nepieciešamo kapitālu. Taču šī spēja kļuva ierobežotāka, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma.

3.8.   Pieaugums

| (127) | Periodā no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū nemainījās, tādējādi neļaujot Kopienas ražošanas nozarei izmantot Kopienas patēriņa pieaugumu, kas no 2004. gada līdz IP palielinājās par 6 %. Līdz ar to tās tirgus daļa šajā periodā samazinājās par 2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(127)

Periodā no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū nemainījās, tādējādi neļaujot Kopienas ražošanas nozarei izmantot Kopienas patēriņa pieaugumu, kas no 2004. gada līdz IP palielinājās par 6 %. Līdz ar to tās tirgus daļa šajā periodā samazinājās par 2 procentu punktiem.

3.9.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (128) | Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR, MR un Turcijai ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu. |
| --- | --- |

(128)

Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR, MR un Turcijai ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.

4.   Secinājumi par kaitējumu

| (129) | Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, pārdošanas cenas (+14 %), ražošanas jauda (+6 %) un ieguldījumi (+35 %), attiecīgajā periodā bija ar pozitīvu tendenci. |
| --- | --- |

(129)

Daži kaitējuma rādītāji, piemēram, pārdošanas cenas (+14 %), ražošanas jauda (+6 %) un ieguldījumi (+35 %), attiecīgajā periodā bija ar pozitīvu tendenci.

| (130) | Taču citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms (–3 %), ražošanas jaudas izmantojums (–9 %), tirgus daļa (–6 %) un darba ražīgums (–5 %), pasliktinājās, turpretim pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū saglabājās tādā pašā līmenī, neskatoties uz pieaugušo patēriņu attiecīgajā periodā. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma (–47 %), ienākums no ieguldījumiem (–32 %) un rentabilitāte (–7,5 procentpunkti). Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu arī bija mazāka. |
| --- | --- |

(130)

Taču citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms (–3 %), ražošanas jaudas izmantojums (–9 %), tirgus daļa (–6 %) un darba ražīgums (–5 %), pasliktinājās, turpretim pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū saglabājās tādā pašā līmenī, neskatoties uz pieaugušo patēriņu attiecīgajā periodā. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma (–47 %), ienākums no ieguldījumiem (–32 %) un rentabilitāte (–7,5 procentpunkti). Tas nozīmē, ka Kopienas ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu arī bija mazāka.

| (131) | Izmeklēšana arī parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās galvenokārt sakarā ar kraso cenu pieaugumu (+34 %) metāllūžņiem, kas ir galvenais izejmateriāls velmētu stiepļu ražošanai. Taču, ņemot vērā cenu samazināšanu, ko praktizēja Ķīnas un Moldovas eksportētāji IP laikā, Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas atbilstīgi palielinātajām izejmateriālu cenām. |
| --- | --- |

(131)

Izmeklēšana arī parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās galvenokārt sakarā ar kraso cenu pieaugumu (+34 %) metāllūžņiem, kas ir galvenais izejmateriāls velmētu stiepļu ražošanai. Taču, ņemot vērā cenu samazināšanu, ko praktizēja Ķīnas un Moldovas eksportētāji IP laikā, Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas atbilstīgi palielinātajām izejmateriālu cenām.

| (132) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, lai gan IP laikā Kopienas ražošanas nozare joprojām bija rentabla, pievēršoties augstākas kvalitātes ražojumu tirgus segmentiem ar augstākām cenām, tās finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Ņemot vērā izklāstītos argumentus, secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(132)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, lai gan IP laikā Kopienas ražošanas nozare joprojām bija rentabla, pievēršoties augstākas kvalitātes ražojumu tirgus segmentiem ar augstākām cenām, tās finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Ņemot vērā izklāstītos argumentus, secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (133) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR un MR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR un MR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

2.   Ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām

| (134) | Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR un MR apjoms ievērojami palielinājās, proti, gandrīz piecas reizes, pieaugot par 1,1 miljonu tonnu no 2004. gada līdz IP. Šis palielinājums bija jo īpaši izteikts no 2006. gada līdz IP. Tirgus daļas izteiksmē attiecīgo valstu importa par dempinga cenām daļa Kopienas tirgū palielinājās no 1,4 % 2004. gadā līdz 6,3 % IP laikā. Reāli tas atbilda visam Kopienas patēriņa pieaugumam, kas notika attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(134)

Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR un MR apjoms ievērojami palielinājās, proti, gandrīz piecas reizes, pieaugot par 1,1 miljonu tonnu no 2004. gada līdz IP. Šis palielinājums bija jo īpaši izteikts no 2006. gada līdz IP. Tirgus daļas izteiksmē attiecīgo valstu importa par dempinga cenām daļa Kopienas tirgū palielinājās no 1,4 % 2004. gadā līdz 6,3 % IP laikā. Reāli tas atbilda visam Kopienas patēriņa pieaugumam, kas notika attiecīgajā periodā.

| (135) | Tajā pašā periodā, lai gan tās pārdošanas apjoms Kopienas tirgū saglabājās stabils, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 35,3 % līdz 33,3 %, proti, par 2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(135)

Tajā pašā periodā, lai gan tās pārdošanas apjoms Kopienas tirgū saglabājās stabils, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās no 35,3 % līdz 33,3 %, proti, par 2 procentu punktiem.

| (136) | Attiecībā uz cenām, neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām cenas pieauga par 12 % atbilstīgi izejmateriālu cenu pieaugumam, tās joprojām samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu visu izejmateriālu cenu pieaugumu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte Kopienas tirgū samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 6,7 % IP laikā. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz cenām, neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām cenas pieauga par 12 % atbilstīgi izejmateriālu cenu pieaugumam, tās joprojām samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū. Līdz ar to Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu visu izejmateriālu cenu pieaugumu. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares pārdošanas rentabilitāte Kopienas tirgū samazinājās no 14,2 % 2004. gadā līdz 6,7 % IP laikā.

| (137) | Izmeklēšana arī parādīja, ka velmētu stiepļu tirgus ir pārredzams tirgus, kurā visi uzņēmumi ir informēti par cenu līmeni, ko piedāvā dažādi piegādes avoti. Kā skaidrots turpmāk 138. apsvērumā, aizvien lielāka apjoma attiecīgo valstu importa par zemām dempinga cenām klātbūtne negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, pazeminot cenas. |
| --- | --- |

(137)

Izmeklēšana arī parādīja, ka velmētu stiepļu tirgus ir pārredzams tirgus, kurā visi uzņēmumi ir informēti par cenu līmeni, ko piedāvā dažādi piegādes avoti. Kā skaidrots turpmāk 138. apsvērumā, aizvien lielāka apjoma attiecīgo valstu importa par zemām dempinga cenām klātbūtne negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, pazeminot cenas.

| (138) | Uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Kopienas tirgū izraisīja imports par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, neļāva Kopienas ražošanas nozarei samērot savas pārdošanas cenas ar palielinātajām izejmateriālu izmaksām, jo īpaši IP laikā, kad metāllūžņu cenas sasniedza maksimumu. Ar to izskaidrojams Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums, pārdošanas cenu zemais līmenis un rentabilitātes zaudējums. Tāpēc provizoriski secināja, ka ĶTR un MR importa par zemām dempinga cenām pieplūdumam bija ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju, jo īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(138)

Uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Kopienas tirgū izraisīja imports par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, neļāva Kopienas ražošanas nozarei samērot savas pārdošanas cenas ar palielinātajām izejmateriālu izmaksām, jo īpaši IP laikā, kad metāllūžņu cenas sasniedza maksimumu. Ar to izskaidrojams Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējums, pārdošanas cenu zemais līmenis un rentabilitātes zaudējums. Tāpēc provizoriski secināja, ka ĶTR un MR importa par zemām dempinga cenām pieplūdumam bija ievērojama negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju, jo īpaši IP laikā.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Pieprasījuma attīstība

| (139) | Kā minēts iepriekš 98. apsvērumā, attiecīgajā periodā velmētu stiepļu patēriņš Kopienā kopumā palielinājās par 6 %. Tāpēc uzskata, ka patēriņa attīstība nav tas faktors, kas būtu varējis veicināt kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(139)

Kā minēts iepriekš 98. apsvērumā, attiecīgajā periodā velmētu stiepļu patēriņš Kopienā kopumā palielinājās par 6 %. Tāpēc uzskata, ka patēriņa attīstība nav tas faktors, kas būtu varējis veicināt kaitējuma nodarīšanu Kopienas ražošanas nozarei.

3.2.   Izejmateriālu un elektroenerģijas cenas Kopienas tirgū

| (140) | Attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās izejmateriālu, galvenokārt tērauda lūžņu vai dažos gadījumos dzelzsrūdas, cenas. Tika apgalvots, ka pieaugušās izejmateriālu cenas ietekmēja Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā, kad izejmateriālu cenas sasniedza maksimumu. |
| --- | --- |

(140)

Attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās izejmateriālu, galvenokārt tērauda lūžņu vai dažos gadījumos dzelzsrūdas, cenas. Tika apgalvots, ka pieaugušās izejmateriālu cenas ietekmēja Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā, kad izejmateriālu cenas sasniedza maksimumu.

| (141) | Tika arī apgalvots, ka elektroenerģijas, kas ir velmētu stiepļu ražošanas izmaksu (RI) nozīmīgākā sastāvdaļa, cenas pieaugums bija iemesls kaitējumam, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei IP laikā. |
| --- | --- |

(141)

Tika arī apgalvots, ka elektroenerģijas, kas ir velmētu stiepļu ražošanas izmaksu (RI) nozīmīgākā sastāvdaļa, cenas pieaugums bija iemesls kaitējumam, kas tika nodarīts Kopienas ražošanas nozarei IP laikā.

| (142) | Izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas velmētu stiepļu ražošanai palielinājās par 25 %. Taču tirgū, kurā darbojas efektīvi tirdzniecības nosacījumi, proti, ja nenotiek kaitējumu radošs dempings, var prognozēt, ka cenas tiek regulāri pielāgotas, atspoguļojot situāciju ar dažādām ražošanas izmaksu sastāvdaļām. Šajā gadījumā tas nenotika. Lai gan Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, tas nebija pietiekami, lai novērstu tās rentabilitātes ievērojamo samazinājumu. Līdz ar to drīzāk Ķīnas un Moldovas eksportētāju praktizētā cenu samazināšana pazemināja cenas Kopienas tirgū un neļāva Kopienas ražošanas nozarei segt izejmateriālu cenu pieaugumu uz pircēju rēķina. |
| --- | --- |

(142)

Izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas velmētu stiepļu ražošanai palielinājās par 25 %. Taču tirgū, kurā darbojas efektīvi tirdzniecības nosacījumi, proti, ja nenotiek kaitējumu radošs dempings, var prognozēt, ka cenas tiek regulāri pielāgotas, atspoguļojot situāciju ar dažādām ražošanas izmaksu sastāvdaļām. Šajā gadījumā tas nenotika. Lai gan Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, tas nebija pietiekami, lai novērstu tās rentabilitātes ievērojamo samazinājumu. Līdz ar to drīzāk Ķīnas un Moldovas eksportētāju praktizētā cenu samazināšana pazemināja cenas Kopienas tirgū un neļāva Kopienas ražošanas nozarei segt izejmateriālu cenu pieaugumu uz pircēju rēķina.

3.3.   Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām

| (143) | Parasti lielāks ražošanas apjoms veido apjomradītus ietaupījumus, kas ir izdevīgi attiecīgajam ražotājam. Kopienas ražošanas nozare galvenokārt ir vertikāli integrēta, un produkciju pašu vajadzībām izmanto turpmākai pārstrādei ražojumos ar pievienoto vērtību pakārtotās ražošanas nozarē. Izmeklēšanā nekonstatēja nevienu ražošanas problēmu, kas saistīta ar šiem pakārtotajiem ražojumiem. Patiešām, kā minēts iepriekš tekstā 119. apsvērumā, izmantošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī. |
| --- | --- |

(143)

Parasti lielāks ražošanas apjoms veido apjomradītus ietaupījumus, kas ir izdevīgi attiecīgajam ražotājam. Kopienas ražošanas nozare galvenokārt ir vertikāli integrēta, un produkciju pašu vajadzībām izmanto turpmākai pārstrādei ražojumos ar pievienoto vērtību pakārtotās ražošanas nozarē. Izmeklēšanā nekonstatēja nevienu ražošanas problēmu, kas saistīta ar šiem pakārtotajiem ražojumiem. Patiešām, kā minēts iepriekš tekstā 119. apsvērumā, izmantošana pašu vajadzībām attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī.

| (144) | Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām neveicināja tās finanšu situācijas pasliktināšanos, jo īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(144)

Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka Kopienas ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām neveicināja tās finanšu situācijas pasliktināšanos, jo īpaši IP laikā.

3.4.   Kopienas ražošanas nozares augstas kvalitātes ražojumu pārdevumi

| (145) | Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, jo tā pārvirzīja ražošanu un pārdošanu Kopienas tirgū uz augstas kvalitātes ražojumiem un tādējādi pasargās sevi no importa par dempinga cenām, kas galvenokārt koncentrējies uz velmētu stiepļu tirgus standarta segmentu. |
| --- | --- |

(145)

Tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums, jo tā pārvirzīja ražošanu un pārdošanu Kopienas tirgū uz augstas kvalitātes ražojumiem un tādējādi pasargās sevi no importa par dempinga cenām, kas galvenokārt koncentrējies uz velmētu stiepļu tirgus standarta segmentu.

| (146) | Taču minētais apgalvojums ir pretrunā ar izmeklēšanā konstatēto. Pat ja, kā minēts iepriekš 117. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare daļēji pārgāja uz augstākas kvalitātes ražojumu ražošanu, jo īpaši IP laikā, tika konstatēts, ka 80 % no tās pārdošanas apjoma veidoja standarta ražojumi, kas tādējādi cieta no tiešas konkurences ar importu par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(146)

Taču minētais apgalvojums ir pretrunā ar izmeklēšanā konstatēto. Pat ja, kā minēts iepriekš 117. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare daļēji pārgāja uz augstākas kvalitātes ražojumu ražošanu, jo īpaši IP laikā, tika konstatēts, ka 80 % no tās pārdošanas apjoma veidoja standarta ražojumi, kas tādējādi cieta no tiešas konkurences ar importu par zemām dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

| (147) | Tāpēc uzskatīja, ka pāreja uz augstākas kvalitātes ražojumiem ļāva Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā samazināt rentabilitātes lejupslīdi. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc uzskatīja, ka pāreja uz augstākas kvalitātes ražojumiem ļāva Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā samazināt rentabilitātes lejupslīdi.

3.5.   Pašizraisīts kaitējums

| (148) | Viena persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare veic ievērojama apjoma velmētu stiepļu importu no attiecīgajām valstīm un ka jebkuru kaitējumu, kas nodarīts šai ražošanas nozarei, tāpēc būtu jāuzskata par pašizraisītu. |
| --- | --- |

(148)

Viena persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare veic ievērojama apjoma velmētu stiepļu importu no attiecīgajām valstīm un ka jebkuru kaitējumu, kas nodarīts šai ražošanas nozarei, tāpēc būtu jāuzskata par pašizraisītu.

| (149) | Šī apgalvojuma pārbaude parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares veiktais attiecīgā ražojuma imports ir ļoti nelielā apjomā un veido mazāk par 1 % no tās ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc jebkāds šā importa nodarīts kaitējums būtu tikai niecīgs. |
| --- | --- |

(149)

Šī apgalvojuma pārbaude parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares veiktais attiecīgā ražojuma imports ir ļoti nelielā apjomā un veido mazāk par 1 % no tās ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc jebkāds šā importa nodarīts kaitējums būtu tikai niecīgs.

3.6.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība

| (150) | Lai gan kaitējuma analīze un cēloņsakarība tika koncentrēta uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli Kopienas tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu. Analīze parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares veikto eksporta pārdevumu apjomi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās samērā pieticīgi (apmēram 7 %). Turklāt attiecīgajā periodā bija vērojama eksporta pārdošanas apjoma daļas samazināšanās tendence. Eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos no apmēram 900 000 tonnām 2004. gadā līdz apmēram 500 000 tonnām IP laikā var izskaidrot ar ražošanas apjoma samazināšanos šajā pašā periodā. Taču eksporta cena bija augstāka nekā cena, ko Kopienas ražošanas nozare iekasēja no saviem pircējiem Kopienas tirgū. Tādēļ uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un jo īpaši ievērojamo rentabilitātes krišanos IP laikā. |
| --- | --- |

(150)

Lai gan kaitējuma analīze un cēloņsakarība tika koncentrēta uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli Kopienas tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu. Analīze parādīja, ka Kopienas ražošanas nozares veikto eksporta pārdevumu apjomi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās samērā pieticīgi (apmēram 7 %). Turklāt attiecīgajā periodā bija vērojama eksporta pārdošanas apjoma daļas samazināšanās tendence. Eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos no apmēram 900 000 tonnām 2004. gadā līdz apmēram 500 000 tonnām IP laikā var izskaidrot ar ražošanas apjoma samazināšanos šajā pašā periodā. Taču eksporta cena bija augstāka nekā cena, ko Kopienas ražošanas nozare iekasēja no saviem pircējiem Kopienas tirgū. Tādēļ uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un jo īpaši ievērojamo rentabilitātes krišanos IP laikā.

3.7.   Imports no citām trešām valstīm

| (151) | Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2004. gada līdz IP bija šādas.
  9.   tabula










  Citas trešās valstis | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 1 202 566 | 1 417 431 | 1 437 307 | 1 070 978 | 1 040 648 |
| Indekss | 100 | 119 | 120 | 89 | 87 |
| Tirgus daļa | 5,6 % | 7,0 % | 6,4 % | 4,6 % | 4,6 % |
| Indekss | 100 | 125 | 115 | 83 | 82 |
| Cena (EUR/tonnu) | 392 | 419 | 436 | 495 | 508 |
| Indekss | 100 | 107 | 111 | 126 | 130 |
| Avots: Eurostat. |

(151)

Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2004. gada līdz IP bija šādas.

9.   tabula

Citas trešās valstis

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Imports (tonnās)

1 202 566

1 417 431

1 437 307

1 070 978

1 040 648

Indekss

100

119

120

89

87

Tirgus daļa

5,6 %

7,0 %

6,4 %

4,6 %

4,6 %

Indekss

100

125

115

83

82

Cena (EUR/tonnu)

392

419

436

495

508

Indekss

100

107

111

126

130

Avots: Eurostat.

| (152) | Galvenās citas trešās valstis, kas eksportē velmētas stieples uz Kopienu, ir Šveice, Ukraina un Brazīlija. Kā parādīts tabulā, importa no citām trešām valstīm pārdošanas apjomi un tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās, un IP laikā to cenas bija salīdzinoši augstas. |
| --- | --- |

(152)

Galvenās citas trešās valstis, kas eksportē velmētas stieples uz Kopienu, ir Šveice, Ukraina un Brazīlija. Kā parādīts tabulā, importa no citām trešām valstīm pārdošanas apjomi un tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās, un IP laikā to cenas bija salīdzinoši augstas.

| (153) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no Turcijas un citām trešām valstīm neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no Turcijas un citām trešām valstīm neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

3.8.   Citi Kopienas ražotāji

| (154) | Datu analīze attiecībā uz Kopienas tirgu lika domāt, ka visi citi Kopienas ražotāji attiecīgajā periodā nevis ieguva, bet gan zaudēja tirgus daļu. Izmeklēšana neminēja kādas īpašas problēmas saistībā ar konkurenci Kopienas ražotāju starpā vai kādu tirdzniecības izkropļojumu radošu efektu, kas varētu izskaidrot būtisko kaitējumu, kurš konstatēts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(154)

Datu analīze attiecībā uz Kopienas tirgu lika domāt, ka visi citi Kopienas ražotāji attiecīgajā periodā nevis ieguva, bet gan zaudēja tirgus daļu. Izmeklēšana neminēja kādas īpašas problēmas saistībā ar konkurenci Kopienas ražotāju starpā vai kādu tirdzniecības izkropļojumu radošu efektu, kas varētu izskaidrot būtisko kaitējumu, kurš konstatēts Kopienas ražošanas nozarei.

| (155) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka tie ražotāji, kas nav iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā, neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka tie ražotāji, kas nav iekļauti Kopienas ražošanas nozares definīcijā, neveicināja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (156) | Minētā analīze parādīja, ka laikā no 2004. gada līdz IP ir bijis ĶTR un MR izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas ievērojams pieaugums. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par ievērojami samazinātām dempinga cenām, kas bija zemākas par cenām, ko Kopienas ražošanas nozare noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(156)

Minētā analīze parādīja, ka laikā no 2004. gada līdz IP ir bijis ĶTR un MR izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas ievērojams pieaugums. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par ievērojami samazinātām dempinga cenām, kas bija zemākas par cenām, ko Kopienas ražošanas nozare noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Kopienas tirgū.

| (157) | Šis importa par zemām dempinga cenām no ĶTR un MR apjoma un tirgus daļas pieaugums sakrita ar vispārēju pieprasījuma pieaugumu Kopienā, kā arī ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas negatīvu attīstību un galveno rādītāju, kas attiecas uz tās ekonomisko situāciju, pasliktināšanos IP laikā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2004. gada līdz IP samazinājās vairāk nekā uz pusi. |
| --- | --- |

(157)

Šis importa par zemām dempinga cenām no ĶTR un MR apjoma un tirgus daļas pieaugums sakrita ar vispārēju pieprasījuma pieaugumu Kopienā, kā arī ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas negatīvu attīstību un galveno rādītāju, kas attiecas uz tās ekonomisko situāciju, pasliktināšanos IP laikā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte no 2004. gada līdz IP samazinājās vairāk nekā uz pusi.

| (158) | Izpētot citus zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, konstatēja, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojami negatīva ietekme uz šo ražošanas nozari, jo īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(158)

Izpētot citus zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, konstatēja, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojami negatīva ietekme uz šo ražošanas nozari, jo īpaši IP laikā.

| (159) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports no ĶTR un MR Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(159)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports no ĶTR un MR Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

5.   Imports no Turcijas

10.   tabula

| Turcija | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 540 040 | 581 432 | 754 811 | 625 409 | 560 669 |
| Indekss | 100 | 108 | 139 | 116 | 104 |
| Tirgus daļa | 2,5 % | 2,8 % | 3,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indekss | 100 | 112 | 136 | 93 | 100 |
| Cena (EUR/tonnu) | 397 | 369 | 388 | 444 | 458 |
| Indekss | 100 | 93 | 98 | 112 | 115 |
| Avots: Eurostat. |

Turcija

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

IP

Imports (tonnās)

540 040

581 432

754 811

625 409

560 669

Indekss

100

108

139

116

104

Tirgus daļa

2,5 %

2,8 %

3,4 %

2,7 %

2,5 %

Indekss

100

112

136

93

100

Cena (EUR/tonnu)

397

369

388

444

458

Indekss

100

93

98

112

115

Avots: Eurostat.

| (160) | Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā importa apjomi no Turcijas palielinājās par 4 %, tādējādi nedaudz mazāk nekā palielinājās patēriņš. Pretēji importa apjomiem no ĶTR un MR importa apjomi no Turcijas sasniedza maksimumu 2006. gadā, pēc tam tiem bija tendence samazināties. Tās tirgus daļa maksimumu arī sasniedza 2006. gadā, pēc tam tā samazinājās un IP laikā sasniedza 2004. gada līmeni. |
| --- | --- |

(160)

Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā importa apjomi no Turcijas palielinājās par 4 %, tādējādi nedaudz mazāk nekā palielinājās patēriņš. Pretēji importa apjomiem no ĶTR un MR importa apjomi no Turcijas sasniedza maksimumu 2006. gadā, pēc tam tiem bija tendence samazināties. Tās tirgus daļa maksimumu arī sasniedza 2006. gadā, pēc tam tā samazinājās un IP laikā sasniedza 2004. gada līmeni.

| (161) | Visā attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās par 15 %. Kā aprakstīts iepriekš 2.1. punktā, netika konstatēts, ka imports no Turcijas ir samazinājis Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū IP laikā. Turklāt nav konstatēta šā importa pārdošana par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

(161)

Visā attiecīgajā periodā vidējās importa cenas palielinājās par 15 %. Kā aprakstīts iepriekš 2.1. punktā, netika konstatēts, ka imports no Turcijas ir samazinājis Kopienas ražošanas nozares cenas Kopienas tirgū IP laikā. Turklāt nav konstatēta šā importa pārdošana par pazeminātām cenām.

| (162) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no Turcijas nav veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rašanos. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no Turcijas nav veicinājis Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rašanos.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Sākotnēja piezīme

| (163) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Analizējot Kopienas intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp attiecīgā ražojuma Kopienas ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Analizējot Kopienas intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp attiecīgā ražojuma Kopienas ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

2.   Kopienas ražošanas nozare

| (164) | Kopienas ražošanas nozari veido daudzi ražotāji, kas izvietoti visā Kopienā, saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbinot vairāk nekā 4 000 cilvēku. |
| --- | --- |

(164)

Kopienas ražošanas nozari veido daudzi ražotāji, kas izvietoti visā Kopienā, saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbinot vairāk nekā 4 000 cilvēku.

| (165) | Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR un MR. Tiek atgādināts, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu darbību, kā naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte. Ja netiks veikti nekādi pasākumi, ļoti iespējama ir Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(165)

Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR un MR. Tiek atgādināts, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozares finanšu darbību, kā naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte. Ja netiks veikti nekādi pasākumi, ļoti iespējama ir Kopienas ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāka pasliktināšanās.

| (166) | Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Kopienas tirgū un ka velmēto stiepļu cena būs atbilstīga dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Izmeklēšana parādīja, ka ar cenu pieaugumu par 3 % vai pārdošanas apjoma pieaugumu pietiktu, lai ļautu šai ražošanas nozarei ātri atjaunot savu finanšu stāvokli. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kam būtu papildu pozitīva ietekme uz tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(166)

Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Kopienas tirgū un ka velmēto stiepļu cena būs atbilstīga dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Izmeklēšana parādīja, ka ar cenu pieaugumu par 3 % vai pārdošanas apjoma pieaugumu pietiktu, lai ļautu šai ražošanas nozarei ātri atjaunot savu finanšu stāvokli. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana dotu iespēju Kopienas ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kam būtu papildu pozitīva ietekme uz tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti.

| (167) | Tāpēc secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR un MR izcelsmes importam būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(167)

Tāpēc secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR un MR izcelsmes importam būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāji

| (168) | Anketas nosūtīja deviņiem importētājiem. Četri importētāji skaidri paziņoja, ka tie nevēlas sadarboties, bet no citiem četriem importētājiem nebija nekādas atbildes. Tas norāda, ka pasākumu piemērošana importētājus pārāk neietekmētu. Tikai viens importētājs izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un atļaujot veikt tā atbildes pārbaudi uz vietas. Saskaņā ar datiem, ko iesniedza šis importētājs, tas importē velmētās stieples galvenokārt no Turcijas. Tādējādi, ja attiecībā uz velmētu stiepļu importu no ĶTR un MR tiktu piemēroti pasākumi, tam nebūtu nekādas ietekmes uz šo importētāju. |
| --- | --- |

(168)

Anketas nosūtīja deviņiem importētājiem. Četri importētāji skaidri paziņoja, ka tie nevēlas sadarboties, bet no citiem četriem importētājiem nebija nekādas atbildes. Tas norāda, ka pasākumu piemērošana importētājus pārāk neietekmētu. Tikai viens importētājs izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un atļaujot veikt tā atbildes pārbaudi uz vietas. Saskaņā ar datiem, ko iesniedza šis importētājs, tas importē velmētās stieples galvenokārt no Turcijas. Tādējādi, ja attiecībā uz velmētu stiepļu importu no ĶTR un MR tiktu piemēroti pasākumi, tam nebūtu nekādas ietekmes uz šo importētāju.

| (169) | Tāpēc secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana importētājus būtiski neietekmētu. |
| --- | --- |

(169)

Tāpēc secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana importētājus būtiski neietekmētu.

4.   Lietotāji

| (170) | Anketas nosūtīja 28 lietotājiem. Taču izmeklēšanā sadarbojās tikai astoņi lietotāji, kuri IP laikā pārstāvēja 15 % no velmēto stiepļu importa no attiecīgajām valstīm. Šie lietotāji atrodas Itālijā, Spānijā, Polijā un Beļģijā, pārstāvot tikai 1 % no Kopienas patēriņa, un darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, galvenokārt automobiļu būvniecībā, celtniecībā un mašīnbūvē. |
| --- | --- |

(170)

Anketas nosūtīja 28 lietotājiem. Taču izmeklēšanā sadarbojās tikai astoņi lietotāji, kuri IP laikā pārstāvēja 15 % no velmēto stiepļu importa no attiecīgajām valstīm. Šie lietotāji atrodas Itālijā, Spānijā, Polijā un Beļģijā, pārstāvot tikai 1 % no Kopienas patēriņa, un darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, galvenokārt automobiļu būvniecībā, celtniecībā un mašīnbūvē.

| (171) | Trīs lietotāji, kas sadarbojās (kuri bija asociācijā), darbojas celtniecības nozarē. IP laikā tie izlietoja 12 % no visa velmēto stiepļu importa no ĶTR un MR. Tajā pašā periodā lielāko daļu no velmētajām stieplēm (58 %) tie iegādājās no divām attiecīgajām valstīm, turpretim pārējo daļu iegādājās no citām trešām valstīm vai no Kopienas ražošanas nozares. Turklāt konstatēja, ka velmētās stieples veido būtisku daļu no to ražošanas izmaksām. Tāpēc nevar izslēgt, ka pasākumu piemērošana šos lietotājus varētu negatīvi ietekmēt. Taču, ņemot vērā to, ka ir pieejami alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs, kam netiktu piemēroti pasākumi, kā arī Kopienā, šai ietekmei vajadzētu būt nelielai. |
| --- | --- |

(171)

Trīs lietotāji, kas sadarbojās (kuri bija asociācijā), darbojas celtniecības nozarē. IP laikā tie izlietoja 12 % no visa velmēto stiepļu importa no ĶTR un MR. Tajā pašā periodā lielāko daļu no velmētajām stieplēm (58 %) tie iegādājās no divām attiecīgajām valstīm, turpretim pārējo daļu iegādājās no citām trešām valstīm vai no Kopienas ražošanas nozares. Turklāt konstatēja, ka velmētās stieples veido būtisku daļu no to ražošanas izmaksām. Tāpēc nevar izslēgt, ka pasākumu piemērošana šos lietotājus varētu negatīvi ietekmēt. Taču, ņemot vērā to, ka ir pieejami alternatīvi piegādes avoti citās trešās valstīs, kam netiktu piemēroti pasākumi, kā arī Kopienā, šai ietekmei vajadzētu būt nelielai.

| (172) | Lietotāju asociācija, kas minēta iepriekš 171. apsvērumā, kuras locekļi darbojas celtniecības nozarē un dažos gadījumos tieši konkurē ar dažiem vertikāli integrētiem Kopienas ražotājiem, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana radīs nepietiekamu piedāvājumu šajā konkrētajā nozarē. Taču tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā esošo rezerves jaudu Kopienā, kā arī citās trešās valstīs, tostarp Turcijā, pieejamos alternatīvos piegādes avotus, nevajadzētu būt nepietiekama piedāvājuma riskam Kopienas tirgū. Turklāt ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem vajadzētu spēt turpināt attiecīgā ražojuma pārdošanu Kopienas tirgū arī par cenām, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(172)

Lietotāju asociācija, kas minēta iepriekš 171. apsvērumā, kuras locekļi darbojas celtniecības nozarē un dažos gadījumos tieši konkurē ar dažiem vertikāli integrētiem Kopienas ražotājiem, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana radīs nepietiekamu piedāvājumu šajā konkrētajā nozarē. Taču tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā esošo rezerves jaudu Kopienā, kā arī citās trešās valstīs, tostarp Turcijā, pieejamos alternatīvos piegādes avotus, nevajadzētu būt nepietiekama piedāvājuma riskam Kopienas tirgū. Turklāt ĶTR un MR ražotājiem eksportētājiem vajadzētu spēt turpināt attiecīgā ražojuma pārdošanu Kopienas tirgū arī par cenām, kas nerada kaitējumu.

| (173) | Viens no astoņiem lietotājiem, kas sadarbojās, IP laikā neimportēja velmētās stieples no attiecīgajām valstīm. Tāpēc pasākumu piemērošanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(173)

Viens no astoņiem lietotājiem, kas sadarbojās, IP laikā neimportēja velmētās stieples no attiecīgajām valstīm. Tāpēc pasākumu piemērošanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt šo uzņēmumu.

| (174) | Attiecībā uz pārējiem četriem lietotājiem Kopienā, tie veido 3 % no kopējā velmēto stiepļu importa no attiecīgajām valstīm un galvenokārt darbojas automobiļu būvniecībā un mašīnbūvē. Šie lietotāji galvenokārt iegādājās velmētās stieples no piegādātājiem Kopienā un citās trešās valstīs, un tika konstatēts, ka IP laikā to importa daļa no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar to kopējo importa apjomu bija ļoti maza (5 %). Šajos apstākļos uzskata, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmēs minēto uzņēmumu finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz pārējiem četriem lietotājiem Kopienā, tie veido 3 % no kopējā velmēto stiepļu importa no attiecīgajām valstīm un galvenokārt darbojas automobiļu būvniecībā un mašīnbūvē. Šie lietotāji galvenokārt iegādājās velmētās stieples no piegādātājiem Kopienā un citās trešās valstīs, un tika konstatēts, ka IP laikā to importa daļa no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar to kopējo importa apjomu bija ļoti maza (5 %). Šajos apstākļos uzskata, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmēs minēto uzņēmumu finanšu stāvokli.

| (175) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk, būtiski neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotājus. |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk, būtiski neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotājus.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (176) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Kopienas interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un MR izcelsmes velmētu stiepļu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(176)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Kopienas interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un MR izcelsmes velmētu stiepļu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.

H.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (177) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu ĶTR un MR importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(177)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu ĶTR un MR importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (178) | Maksājuma līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(178)

Maksājuma līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (179) | Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un kopumā gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Kopienā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šajā aprēķinā, bija 9,9 %, ko noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares gūto peļņu, pirms imports par dempinga cenām sasniedza maksimālo apjomu, proti, no 2004. gada līdz 2006. gadam. Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. |
| --- | --- |

(179)

Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un kopumā gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Kopienā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šajā aprēķinā, bija 9,9 %, ko noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares gūto peļņu, pirms imports par dempinga cenām sasniedza maksimālo apjomu, proti, no 2004. gada līdz 2006. gadam. Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai.

| (180) | Tad noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar kaitējumu neradošu cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Pēc tam minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(180)

Tad noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar kaitējumu neradošu cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Pēc tam minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (181) | Lai aprēķinātu atlikušā kaitējuma novēršanas līmeni visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, jāatgādina, ka sadarbības līmenis bija zems. Tāpēc normu tiem, kas nesadarbojās, noteica, pamatojoties uz augstāko normu, kura konstatēta reprezentatīvam daudzumam, ko eksportētājs, kurš sadarbojās, pārdevis Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(181)

Lai aprēķinātu atlikušā kaitējuma novēršanas līmeni visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, jāatgādina, ka sadarbības līmenis bija zems. Tāpēc normu tiem, kas nesadarbojās, noteica, pamatojoties uz augstāko normu, kura konstatēta reprezentatīvam daudzumam, ko eksportētājs, kurš sadarbojās, pārdevis Kopienas tirgū.

| (182) | Ar MR sadarbības līmenis bija augsts. Tāpēc, lai tai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas līmeni, izmantoja izmeklēšanas laikā pieejamos un pārbaudītos datus. Norma ir balstīta uz vidējo cenu, kas konkrētiem darījumiem MR konstatēta IP laikā. |
| --- | --- |

(182)

Ar MR sadarbības līmenis bija augsts. Tāpēc, lai tai aprēķinātu valsts mēroga kaitējuma novēršanas līmeni, izmantoja izmeklēšanas laikā pieejamos un pārbaudītos datus. Norma ir balstīta uz vidējo cenu, kas konkrētiem darījumiem MR konstatēta IP laikā.

2.   Pagaidu pasākumi

| (183) | Ievērojot iepriekš minēto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, pagaidu antidempinga maksājumi ĶTR un MR izcelsmes importam jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no tiem ir mazāks, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā visas maksājumu likmes attiecīgi jānosaka konstatēto kaitējuma starpību līmenī. |
| --- | --- |

(183)

Ievērojot iepriekš minēto, uzskata, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, pagaidu antidempinga maksājumi ĶTR un MR izcelsmes importam jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no tiem ir mazāks, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā visas maksājumu likmes attiecīgi jānosaka konstatēto kaitējuma starpību līmenī.

| (184) | Turcijas izcelsmes importam nav jānosaka pagaidu antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(184)

Turcijas izcelsmes importam nav jānosaka pagaidu antidempinga maksājumi.

| (185) | Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu, izmantojot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kuru piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(185)

Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams visiem pārējiem uzņēmumiem) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu, izmantojot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kuru piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (186) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Komisija vajadzības gadījumā, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, izdarīs šajā regulā attiecīgus grozījumus, papildinot sarakstu ar uzņēmumiem, kuri izmanto priekšrocības, ko sniedz atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(186)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai, sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Komisija vajadzības gadījumā, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, izdarīs šajā regulā attiecīgus grozījumus, papildinot sarakstu ar uzņēmumiem, kuri izmanto priekšrocības, ko sniedz atsevišķās maksājuma likmes.

| (187) | Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi.








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (ĶTR) | 8,6 % | 36,5 % | 8,6 % |
| ĶTR atlikušais maksājums | 24,6 % | 50,5 % | 24,6 % |
| MR valsts mēroga maksājums | 3,7 % | 16,1 % | 3,7 % |

(187)

Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi.

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Valin Group (ĶTR)

8,6 %

36,5 %

8,6 %

ĶTR atlikušais maksājums

24,6 %

50,5 %

24,6 %

MR valsts mēroga maksājums

3,7 %

16,1 %

3,7 %

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (188) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt ir jāmin, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus, |
| --- | --- |

(188)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kura laikā ieinteresētās personas, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā, var rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt ir jāmin, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo Ķīnas Tautas Republikas un Moldovas Republikas izcelsmes karsti velmētu, saišķos brīvi satītu, dzelzs, neleģēta vai leģēta tērauda, bet ne nerūsējoša tērauda stiepļu stieņu, ko deklarē ar KN kodiem 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 un 7227 90 95, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu.

2.   Šāda ir pagaidu antidempinga maksājumu likme, kuru nosaka Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, kurus ražojuši turpmāk minētie uzņēmumi.

| Valsts | Uzņēmums | Maksājums | TARIC papildu kodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Valin Group | 8,6 % | A930 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 24,6 % | A999 |
| Moldovas Republika | Visi uzņēmumi | 3,7 % | — |

Valsts

Uzņēmums

Maksājums

TARIC papildu kodi

Ķīnas Tautas Republika

Valin Group

8,6 %

A930

Visi pārējie uzņēmumi

24,6 %

A999

Moldovas Republika

Visi uzņēmumi

3,7 %

—

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu iesaistītās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 113, 8.5.2008., 20. lpp.

2

---

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 113/2009

(2009. gada 6. februāris)

par noteiktu tradicionālu apzīmējumu lietošanu uz tā vīna etiķetēm, kuru importē no Amerikas Savienotajām Valstīm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumu 2006/232/EK, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību (1), un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar A daļas 2.1. punkta f) apakšpunktu Protokolā par vīnu etiķetēšanu (2), kurš minēts 8. panta 2. punktā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību (3), kā arī ar šā protokola I papildinājuma 2. punktu noteikts, ka Kopienai ir jādod atļauja apzīmējumu “chateau”, “classic”, “clos”, “cream”, “crusted/crusting”, “fine”, “late bottled vintage”, “noble”, “ruby”, “superior”, “sur lie”, “tawny”, “vintage” un “vintage character” lietošanai attiecībā uz ASV izcelsmes vīnu, ja importēšanas laikā Amerikas Savienotajās Valstīs šis apzīmējums ir apstiprināts lietošanai uz ASV vīna etiķetēm COLA sertifikātā (Certificate of Label Approval (etiķetes apstiprinājuma sertifikāts)). |
| --- | --- |

(1)

Ar A daļas 2.1. punkta f) apakšpunktu Protokolā par vīnu etiķetēšanu (2), kurš minēts 8. panta 2. punktā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību (3), kā arī ar šā protokola I papildinājuma 2. punktu noteikts, ka Kopienai ir jādod atļauja apzīmējumu “chateau”, “classic”, “clos”, “cream”, “crusted/crusting”, “fine”, “late bottled vintage”, “noble”, “ruby”, “superior”, “sur lie”, “tawny”, “vintage” un “vintage character” lietošanai attiecībā uz ASV izcelsmes vīnu, ja importēšanas laikā Amerikas Savienotajās Valstīs šis apzīmējums ir apstiprināts lietošanai uz ASV vīna etiķetēm COLA sertifikātā (Certificate of Label Approval (etiķetes apstiprinājuma sertifikāts)).

| (2) | Saskaņā ar Protokola par vīnu etiķetēšanu I papildinājuma 5. punktu atļauja ir derīga līdz 2009. gada 10. martam un tās derīguma termiņu papildus pagarina uz turpmākiem divu gadu ilgiem periodiem, ja vien kāda no pusēm rakstiski nepaziņo otrai pusei, ka periods nav pagarināms. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Protokola par vīnu etiķetēšanu I papildinājuma 5. punktu atļauja ir derīga līdz 2009. gada 10. martam un tās derīguma termiņu papildus pagarina uz turpmākiem divu gadu ilgiem periodiem, ja vien kāda no pusēm rakstiski nepaziņo otrai pusei, ka periods nav pagarināms.

| (3) | Ar 2008. gada 8. septembra vēstuli Komisija paziņoja Amerikas Savienotajām Valstīm, ka šis periods nav pagarināms pēc 2009. gada 10. marta. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2008. gada 8. septembra vēstuli Komisija paziņoja Amerikas Savienotajām Valstīm, ka šis periods nav pagarināms pēc 2009. gada 10. marta.

| (4) | Lai varētu izlietot tā ASV vīna krājumus, kurš importēts līdz 2009. gada 10. martam un kurš atļaujas nepagarināšanas dēļ vairs neatbildīs piemērojamajiem marķēšanas noteikumiem, ir jāievieš pārejas noteikums. |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu izlietot tā ASV vīna krājumus, kurš importēts līdz 2009. gada 10. martam un kurš atļaujas nepagarināšanas dēļ vairs neatbildīs piemērojamajiem marķēšanas noteikumiem, ir jāievieš pārejas noteikums.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vīnu, kurš Kopienā importēts pirms 2009. gada 10. marta saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību un kura marķēšanai lietoti apzīmējumi, kas atļauti saskaņā ar nolīguma 8. panta 2. punktā minētā Protokola par vīnu etiķetēšanu I papildinājumu, var saglabāt pārdošanai un laist tirdzniecībā, līdz krājumi izsīkst.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 87, 24.3.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 87, 24.3.2006., 65. lpp.

2

(3)  OV L 87, 24.3.2006., 2. lpp.

3

---

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 114/2009

(2009. gada 6. februāris),

ar ko nosaka pārejas posma pasākumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2008 par atsaucēm uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999 (1), un jo īpaši tās 126. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 34. pantā noteiktas definīcijas vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras jāpiemēro no 2009. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 34. pantā noteiktas definīcijas vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras jāpiemēro no 2009. gada 1. augusta.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 10. panta 2. punktu šajā pantā minētā informācija vai veicināšanas pasākumi attiecas uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai vīniem ar vīnogu šķirnes norādi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 10. panta 2. punktu šajā pantā minētā informācija vai veicināšanas pasākumi attiecas uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai vīniem ar vīnogu šķirnes norādi.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 65. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un xiii) punktā nosaka tādu nozaru organizāciju atzīšanu, kuras sniedz informāciju par vīnu ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm īpašajām pazīmēm un izmanto, aizsargā un veicina kvalitātes marķējumus, cilmes vietas nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 65. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un xiii) punktā nosaka tādu nozaru organizāciju atzīšanu, kuras sniedz informāciju par vīnu ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm īpašajām pazīmēm un izmanto, aizsargā un veicina kvalitātes marķējumus, cilmes vietas nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 92. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka atkārtotās stādīšanas tiesības pilnībā vai daļēji var nodot citai saimniecībai tajā pašā dalībvalstī gadījumā, ja platības otrā attiecīgajā saimniecībā ir paredzētas, lai ražotu vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 92. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka atkārtotās stādīšanas tiesības pilnībā vai daļēji var nodot citai saimniecībai tajā pašā dalībvalstī gadījumā, ja platības otrā attiecīgajā saimniecībā ir paredzētas, lai ražotu vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 IV pielikuma 1. un 3. punktā noteikta attiecīgi vīnu un deserta vīnu definīcija. Šajās definīcijās ietverti īpaši noteikumi attiecībā uz vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 IV pielikuma 1. un 3. punktā noteikta attiecīgi vīnu un deserta vīnu definīcija. Šajās definīcijās ietverti īpaši noteikumi attiecībā uz vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 IV pielikuma 7. punktā noteikta gāzētā dzirkstošā vīna definīcija. Šī definīcija attiecas uz vīniem bez aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 IV pielikuma 7. punktā noteikta gāzētā dzirkstošā vīna definīcija. Šī definīcija attiecas uz vīniem bez aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 129. panta 2. punkta e) apakšpunktu definīcijas vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi piemēro no 2009. gada 1. augusta. Saskaņā ar iepriekšējo sistēmu, ko noteica Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (2), attiecīgās kategorijas bija kvalitatīvie vīni un vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 129. panta 2. punkta e) apakšpunktu definīcijas vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi piemēro no 2009. gada 1. augusta. Saskaņā ar iepriekšējo sistēmu, ko noteica Padomes Regula (EK) Nr. 1493/1999 (2), attiecīgās kategorijas bija kvalitatīvie vīni un vīni ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

| (8) | Lai ļautu dalībvalstīm no 2008. gada 1. augusta piemērot Regulas (EK) Nr. 479/2008 10. panta 2. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un xiii) punktu, 92. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) punktu un IV pielikuma 1., 3. un 7. punktu, ir lietderīgi veikt pārejas posma pasākumus attiecībā uz definīciju par vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tā kā šie panti tiek piemēroti no 2008. gada 1. augusta, arī šai regulai jābūt piemērojamai no tā paša datuma. |
| --- | --- |

(8)

Lai ļautu dalībvalstīm no 2008. gada 1. augusta piemērot Regulas (EK) Nr. 479/2008 10. panta 2. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un xiii) punktu, 92. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) punktu un IV pielikuma 1., 3. un 7. punktu, ir lietderīgi veikt pārejas posma pasākumus attiecībā uz definīciju par vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tā kā šie panti tiek piemēroti no 2008. gada 1. augusta, arī šai regulai jābūt piemērojamai no tā paša datuma.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai piemērotu Regulas (EK) Nr. 479/2008 10. panta 2. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) un xiii) punktu, 92. panta 5. punkta b) apakšpunkta i) punktu un IV pielikuma 1., 3. un 7. punktu no 2008. gada 1. augusta līdz 2009. gada 31. jūlijam, atsauces uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jāsaprot kā atsauces uz kvalitatīviem vīniem un vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

2

---

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 115/2009

(2009. gada 6. februāris),

ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu des Causses (ACVN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Bleu des Causses”, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Bleu des Causses”, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz “Bleu des Causses” ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina šā nosaukuma produkta galveno īpašību saglabāšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz “Bleu des Causses” ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina šā nosaukuma produkta galveno īpašību saglabāšanu.

| (3) | Komisija izskatīja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru.

| (4) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu specifikācijas kopsavilkums ir jāpublicē, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu specifikācijas kopsavilkums ir jāpublicē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma “Bleu des Causses” specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma “Bleu des Causses” specifikācijā apstiprina šādus grozījumus.

“Ražošanas metode”

Specifikācijas 5. punktu attiecībā uz ražošanas metodes aprakstu papildina ar šādiem noteikumiem.

“(...) Piena recināšanu veic tikai ar himozīnu.

Piena iebiezināšana, pirms sarecināšanas to daļēji atbrīvojot no ūdeni saturošās daļas, ir aizliegta.

Līdztekus piena produktiem kā izejvielai vienīgās atļautās sastāvdaļas vai ražošanas piedevas, ko drīkst pievienot pienam un ražošanas procesā, ir himozīns, nekaitīgas baktēriju, rauga un pelējumu kultūras, kalcija hlorīds, kā arī sāls.

(...) Piena, kas ir izejviela, ražošanas stadijā esošo produktu, piena recekļa vai biezpiena uzglabāšana temperatūrā, kas zemāka par 0 °C, ir aizliegta.

(...) Biezpiena un nogatavināšanas stadijā esoša siera uzglabāšana telpā vai iesaiņojumā ar mainītu vidi ir aizliegta.”

---

II PIELIKUMS

KOPSAVILKUMS

Padomes regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

“BLEU DES CAUSSES”

EK Nr. FR-PDO-0117-0108/29.03.2006.

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais dalībvalsts dienests

| Nosaukums | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51 rue d’Anjou – 75 008 Paris |
| Tālr. | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fakss | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adrese

:

51 rue d’Anjou – 75 008 Paris

Tālr.

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fakss

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa

| Nosaukums | : | Syndicat du Bleu des Causses |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | BP9 – 12004 RODEZ Cedex |
| Tālr. | : | +33 (0)5 65 76 53 53 |
| Fakss | : | +33 (0)5 65 76 53 00 |
| E-pasts | : | françoise.lebrou@valmont.fr |
| Sastāvs | : | ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...) |

Nosaukums

:

Syndicat du Bleu des Causses

Adrese

:

BP9 – 12004 RODEZ Cedex

Tālr.

:

+33 (0)5 65 76 53 53

Fakss

:

+33 (0)5 65 76 53 00

E-pasts

:

françoise.lebrou@valmont.fr

Sastāvs

:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...)

3.   Produkta veids

| 1.3. grupa: | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa:

Siers

4.   Specifikācija

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Bleu des Causses”

4.2.   Apraksts

Zilais siers, ko gatavo no govs pilnpiena, nepresēta, nevārīta rituļa formā, ar 45 % tauku saturu attiecībā pret piena sausnu, kuras proporcija ir vismaz 53 grami uz 100 gramiem siera. Sieram ir plakana cilindra forma, kura svars ir 2,3 līdz 3 kg.

Siera virsmai ir jābūt tīrai, bez pārliekas glemes, kā arī bez plankumiem.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Rouergue ar diviem atzarojumiem uz Rietumiem (Causses du Quercy daļā) un uz austrumiem (Causses lozériens daļā) ietilpst Margeride granīta masīvā, kurš atbilst daļai Averonas departamenta un Lotas, Lozēras, Gāras un Ero kaimiņdepartamentu, proti, turpmāko pašvaldību teritorija:

| | Averonas [Aveyron] departaments | Millau unt de Villefranche-de-Rouergue apgabalos: visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- | --- |

Averonas [Aveyron] departaments

Millau unt de Villefranche-de-Rouergue apgabalos: visu pašvaldību teritorijas.

| | Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt un La Salvetat-Peyrales kantonā: visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- |

Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt un La Salvetat-Peyrales kantonā: visu pašvaldību teritorijas.

| | Lotas [Lot] departaments | Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque un Saint-Géry kantonā: visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- | --- |

Lotas [Lot] departaments

Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque un Saint-Géry kantonā: visu pašvaldību teritorijas.

| | Gourdon kantonā: Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet un Le Vigan pašvaldības. |
| --- | --- |

Gourdon kantonā: Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet un Le Vigan pašvaldības.

| | Livernon kantonā: Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac un Reilhac pašvaldības. |
| --- | --- |

Livernon kantonā: Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac un Reilhac pašvaldības.

| | Payrac kantonā: Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet un Le Roc pašvaldības. |
| --- | --- |

Payrac kantonā: Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet un Le Roc pašvaldības.

| | Saint-Germain-du-Bel-Air kantonā: Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel un Uzech pašvaldības. |
| --- | --- |

Saint-Germain-du-Bel-Air kantonā: Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel un Uzech pašvaldības.

| | Souillac kantonā: Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac un Souillac pašvaldības. |
| --- | --- |

Souillac kantonā: Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac un Souillac pašvaldības.

| | Lozēras [Lozère] departaments | Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher un Sainte-Enimie kantoni: visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- | --- |

Lozēras [Lozère] departaments

Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher un Sainte-Enimie kantoni: visu pašvaldību teritorijas.

| | Bleymard kantonā: Allenc, Chavenet un Sainte-Hélène pašvaldības. |
| --- | --- |

Bleymard kantonā: Allenc, Chavenet un Sainte-Hélène pašvaldības.

| | Florac kantonā: Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves un Vebron pašvaldības. |
| --- | --- |

Florac kantonā: Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves un Vebron pašvaldības.

| | Mende kantonā: Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile un Saint-Etienne-du-Valdonnez pašvaldības. |
| --- | --- |

Mende kantonā: Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile un Saint-Etienne-du-Valdonnez pašvaldības.

| | Saint-Germain-du-Teil kantonā: Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil un Saint-Pierre-de-Nogaret pašvaldības. |
| --- | --- |

Saint-Germain-du-Teil kantonā: Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil un Saint-Pierre-de-Nogaret pašvaldības.

| | Gāras [Gard] departaments


  Trèves pašvaldība. |
| --- | --- |

Gāras [Gard] departaments

Trèves pašvaldība.

| | Ero [Hérault] departaments:

  Pégairolles-de-l’Escalette pašvaldība |
| --- | --- |

Ero [Hérault] departaments:

Pégairolles-de-l’Escalette pašvaldība

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Katrs piena ražotājs, katrs pārstrādes uzņēmums un katrs nogatavināšanas uzņēmums aizpilda atbilstības deklarāciju, kuru reģistrē INAO (Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūts) un ar kuru minētais institūts identificē visus uzņēmējus. Tie INAO nodrošina piekļuvi sarakstiem, kā arī visiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitāti un tipiskajām īpašībām.

4.5.   Ražošanas metode

Piena ieguve un siera ražošana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Siera nogatavināšana notiek Causses iedobumos, kas ietilpst ģeogrāfiskā apgabalā, kas atbilst Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Sainte-Affrique (Aveyron) kantoniem, Trèves (Gard) un Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault) pašvaldībām.

“Bleu des Causses” ražo atbilstīgi tradicionālajai ražošanas metodei: pilnpienu parasti izmanto svaigu, sarecina siltumā (30 °C), recekli sAGRIež, ievieto caurumotās veidnēs un apmaisa. Pēc Penicillium pelējuma sēņu ievadīšanas, sieru atsūkalo, sāla, siera rituļa virsmu ierievo ar īpašu suku un sieru sadursta ar adatām, lai, šādi aerējot siera masu, Penicillium sēnes iedobuma svaigajā gaisā varētu augt. Nogatavināšana ilgst 3 līdz 6 mēnešus (vismaz 70 dienas).

4.6.   Saikne

“Bleu des Causses” vēsture iesniedzas tikpat tālā pagātnē kā “Roquefort” siera vērsture. Šo Causses plakankalņu lauksaimniekiem bija tradīcija govs pienu novietot uz ziemeļiem vērstajos kaļķa nobiru dabiskajos dobumos, kuros cirkulē svaigs un mitrs gaiss. Vispirms šo sieru, kura sākotnējais nosaukums bija “Bleu de l’Aveyron”, ar īpašu dekrētu definēja 1937. gadā; tad (kad to jau sauca par “Bleu des Causses”) ar Millau tiesas spriedumu 1953. gadā tam piešķīra cilmes vietas nosaukuma statusu, kas tika apstiprināts ar 1979. gada 21. maija dekrētu.

“Bleu des Causses” tipiskās iezīmes ir cieši saistītas ar tā ražošanas apgabalu, kuru veido akmeņainas un sausas kaļķakmens plakankalnes “les Causses”, kā arī ar īpašo nogatavināšanas procesu, kurš noris lēni dabiskos iedobumos, kas lielākoties izvietoti karsta dobumos, kur cirkulē svaigs un mitrs gaiss.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51, Rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Tālr. | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fakss | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Adrese

:

51, Rue d’Anjou, 75008 Paris

Tālr.

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fakss

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

L’Institut National de l’Origine et de la qualité ir publiska administratīva iestāde, kas ir juridiska persona un atrodas Lauksaimniecības ministrijas pārvaldībā.

INAO atbild par to produktu ražošanas apstākļu kontroli, kuriem ir piešķirts cilmes vietas nosaukums.

| Nosaukums | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13 |
| Tālr. | : | + 33 (0)1 44 87 17 17 |
| Fakss | : | + 33 (0)1 44 97 30 37 |

Nosaukums

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Adrese

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13

Tālr.

:

- 33 (0)1 44 87 17 17

Fakss

:

- 33 (0)1 44 97 30 37

DGCCRF ir Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrijas dienests.

4.8.   Marķējums

—

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/33

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 18. decembris),

ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu

(2009/105/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2008/16 (2008. gada 17. novembris) Eiropas Savienības Padomei par Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Padome.

| (2) | Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) pašreizējā ārējā revidenta pilnvaru laiks beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējais revidents laikposmam, kas sākas 2009. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) pašreizējā ārējā revidenta pilnvaru laiks beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējais revidents laikposmam, kas sākas 2009. finanšu gadā.

| (3) | ECB Padome ir ieteikusi par Luksemburgas Centrālās bankas ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam izvēlēties KPMG AUDIT Sarl. |
| --- | --- |

(3)

ECB Padome ir ieteikusi par Luksemburgas Centrālās bankas ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam izvēlēties KPMG AUDIT Sarl.

| (4) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK, |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK (2) 1. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.   Ar šo par Luksemburgas Centrālās bankas (Banque centrale du Luxembourg) ārējo revidentu laikposmam no 2009. līdz 2013. finanšu gadam tiek apstiprināts KPMG AUDIT Sarl.”

2. pants

Šo lēmumu dara zināmu ECB.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV C 299, 22.11.2008., 5. lpp.

1

(2)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.

2

---

Komisija

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS,

(2009. gada 6. februāris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu

(2009/106/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   KĀRTĪBA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2007. gada 14. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka antidempinga procedūru par konkrētu karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu Kopienā, t. i.:






  — | plakani dzelzs vai neleģēta tērauda velmējumi, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot elektrolītiski cinkotus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 un 7212 50 69, |
| --- | --- | --- |

(1)

Komisija 2007. gada 14. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), sāka antidempinga procedūru par konkrētu karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu Kopienā, t. i.:

—

plakani dzelzs vai neleģēta tērauda velmējumi, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot elektrolītiski cinkotus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 un 7212 50 69,

| — | plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu 600 mm vai vairāk, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7225 92 00 un ex 7225 99 00, un |
| --- | --- |

—

plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu 600 mm vai vairāk, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7225 92 00 un ex 7225 99 00, un

| — | plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu ne vairāk kā 600 mm, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ātrgriezējtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7226 99 30 un ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu ne vairāk kā 600 mm, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ātrgriezējtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7226 99 30 un ex 7226 99 70,

kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”).

| (2) | Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2007. gada 30. oktobrīEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās konkrētu ar karstās cinkošanas metodi ar metālu pārklātu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu produkcijas. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2007. gada 30. oktobrīEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienas kopējās konkrētu ar karstās cinkošanas metodi ar metālu pārklātu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu produkcijas.

1.2.   Iesaistītās personas un pārbaudes apmeklējumi

| (3) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) ražotājus eksportētājus un to apvienību, importētājus/lietotājus, kurus tas skar, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus, ražotājus iespējamajās analogās valstīs un visus tai zināmos Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) ražotājus eksportētājus un to apvienību, importētājus/lietotājus, kurus tas skar, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus, ražotājus iespējamajās analogās valstīs un visus tai zināmos Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā.

| (4) | Ņemot vērā lielo Ķīnas ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā lielo Ķīnas ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi, lai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noteiktu dempingu.

| (5) | Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un iestādēm, lai ražotāji eksportētāji, ja to vēlētos, varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piešķiršanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un iestādēm, lai ražotāji eksportētāji, ja to vēlētos, varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piešķiršanu.

| (6) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no septiņiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, sešiem ražotājiem Kopienā, trīs importētājiem, septiņiem Kopienas lietotājiem un viena ražotāja Brazīlijā (Brazīliju izraudzījās par analogo valsti). Septiņas lietotāju apvienības Kopienā arī paziņoja savu viedokli rakstiski. Uzklausīšana tika noteikta visām personām, kuras norādītajā laikā bija izteikušas attiecīgu lūgumu un norādījušas konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un saņēma atbildes no septiņiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā, sešiem ražotājiem Kopienā, trīs importētājiem, septiņiem Kopienas lietotājiem un viena ražotāja Brazīlijā (Brazīliju izraudzījās par analogo valsti). Septiņas lietotāju apvienības Kopienā arī paziņoja savu viedokli rakstiski. Uzklausīšana tika noteikta visām personām, kuras norādītajā laikā bija izteikušas attiecīgu lūgumu un norādījušas konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (7) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER vajadzībām un lai noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi:






  — | Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grieķija, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER vajadzībām un lai noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi:

—

Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grieķija,

| — | Ilva S.p.A., Milano, Itālija, |
| --- | --- |

—

Ilva S.p.A., Milano, Itālija,

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Vācija, |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Vācija,

| — | ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Vācija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Vācija;

| b) | citi Kopienas ražotāji:






  — | Corus UK Ltd, Newport, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

b)

citi Kopienas ražotāji:

—

Corus UK Ltd, Newport, Apvienotā Karaliste,

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itālija; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itālija;

| c) | ĶTR ražotāji eksportētāji:






  — | Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu, |
| --- | --- | --- |

c)

ĶTR ražotāji eksportētāji:

—

Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu,

| — | Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu, |
| --- | --- |

—

Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu,

| — | Bengang Steel Plates Co, Benxi, |
| --- | --- |

—

Bengang Steel Plates Co, Benxi,

| — | BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi, |
| --- | --- |

—

BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi,

| — | Angang Group International Trade Corporation, Anshan un ar to saistītais uzņēmums Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Honkonga, |
| --- | --- |

—

Angang Group International Trade Corporation, Anshan un ar to saistītais uzņēmums Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Honkonga,

| — | ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian, |
| --- | --- |

—

ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian,

| — | International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan un ar to saistītais uzņēmums Wugang Trading Co. Ltd, Honkonga; |
| --- | --- |

—

International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan un ar to saistītais uzņēmums Wugang Trading Co. Ltd, Honkonga;

| d) | nesaistīti importētāji:






  — | Duferco SA, Lugāno, Šveice. |
| --- | --- | --- |

d)

nesaistīti importētāji:

—

Duferco SA, Lugāno, Šveice.

| (8) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, šeit minētā uzņēmuma telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts (šai gadījumā Brazīlijas) datiem:






  e) | ražotājs analogā valstī:






  — | ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazīlija. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību to ĶTR ražotāju eksportētāju vajadzībām, kam nevarēja piešķirt TER, šeit minētā uzņēmuma telpās notika pārbaude, kuras mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogas valsts (šai gadījumā Brazīlijas) datiem:

e)

ražotājs analogā valstī:

—

ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazīlija.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(9)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 30. novembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

1.4.   Starpposma ziņojums un turpmākā procedūra

| (10) | Komisija 2008. gada 15. septembrī ļāva ieinteresētajām personām iepazīties ar starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti šajā procedūrā gūtie pagaidu konstatējumi, proti, tas, ka pagaidu kārtā izmeklēšana konstatēja dempingu, bet ne būtisku kaitējumu, un uzsvērts, ka nepieciešams vēl izmeklēt, vai pastāv iespējama kaitējuma risks. Pamatojoties uz pagaidu konstatējumiem, uzskatīja par lietderīgu turpināt izmeklēšanu, nevis uzlikt pagaidu antidempinga maksājumu. Visām personām bija iespēja iesniegt svarīgus pierādījumus un komentārus par pagaidu konstatējumiem. Personas, kuras to pieprasīja, varēja tikt uzklausītas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu gūšanai. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2008. gada 15. septembrī ļāva ieinteresētajām personām iepazīties ar starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti šajā procedūrā gūtie pagaidu konstatējumi, proti, tas, ka pagaidu kārtā izmeklēšana konstatēja dempingu, bet ne būtisku kaitējumu, un uzsvērts, ka nepieciešams vēl izmeklēt, vai pastāv iespējama kaitējuma risks. Pamatojoties uz pagaidu konstatējumiem, uzskatīja par lietderīgu turpināt izmeklēšanu, nevis uzlikt pagaidu antidempinga maksājumu. Visām personām bija iespēja iesniegt svarīgus pierādījumus un komentārus par pagaidu konstatējumiem. Personas, kuras to pieprasīja, varēja tikt uzklausītas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu gūšanai.

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (11) | Sūdzības iesniedzējs ar 2008. gada 11. decembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja nesenie sarežģījumi tirgū. Ņemot vērā minētos apstākļus, sūdzības iesniedzējs nevēlas turpināt savu lietu par kaitējumu, ko draud nodarīt lielais importa apjoms, jo tā bija pamatota uz vēsturisko datu analīzi, kura vairs pilnībā neatbilst pašreizējiem tirgus apstākļiem. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju minētajos apstākļos ir vēlams reaģēt uz negodīgu, kaitējošu tirdzniecības praksi, ja tāda tiek novērota, ierosinot jaunu lietu, nevis turpinot šo, kura pilnībā nevar risināt visas problēmas, ar kurām tagad ir spiesta saskarties Kopienas ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(11)

Sūdzības iesniedzējs ar 2008. gada 11. decembra vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. Pēc sūdzības iesniedzēja teiktā, sūdzības atsaukšanu rosināja nesenie sarežģījumi tirgū. Ņemot vērā minētos apstākļus, sūdzības iesniedzējs nevēlas turpināt savu lietu par kaitējumu, ko draud nodarīt lielais importa apjoms, jo tā bija pamatota uz vēsturisko datu analīzi, kura vairs pilnībā neatbilst pašreizējiem tirgus apstākļiem. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju minētajos apstākļos ir vēlams reaģēt uz negodīgu, kaitējošu tirdzniecības praksi, ja tāda tiek novērota, ierosinot jaunu lietu, nevis turpinot šo, kura pilnībā nevar risināt visas problēmas, ar kurām tagad ir spiesta saskarties Kopienas ražošanas nozare.

| (12) | Sūdzības iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka, ņemot vērā nesenās izmaiņas Ķīnas eksporta stimulēšanas plānā, Ķīnas eksports parādīsies vēlreiz. Sūdzības iesniedzējs, ievērojot iepriekš minēto risku, pieprasīja, lai Komisija aktīvi uzraudzītu attiecīgā ražojuma importu un būtu gatava nekavējoties sākt jaunu procedūru. Noslēgumā sūdzības iesniedzējs uzsvēra, ka Ķīnas interesēs būtu stingri uzraudzīt attiecīgā ražojuma importu nākotnē, nodrošinot to, ka starptautiskajā tērauda tirgū Ķīnas eksportētāji rīkojas atbildīgi. |
| --- | --- |

(12)

Sūdzības iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka, ņemot vērā nesenās izmaiņas Ķīnas eksporta stimulēšanas plānā, Ķīnas eksports parādīsies vēlreiz. Sūdzības iesniedzējs, ievērojot iepriekš minēto risku, pieprasīja, lai Komisija aktīvi uzraudzītu attiecīgā ražojuma importu un būtu gatava nekavējoties sākt jaunu procedūru. Noslēgumā sūdzības iesniedzējs uzsvēra, ka Ķīnas interesēs būtu stingri uzraudzīt attiecīgā ražojuma importu nākotnē, nodrošinot to, ka starptautiskajā tērauda tirgū Ķīnas eksportētāji rīkojas atbildīgi.

| (13) | Jānorāda, ka patlaban attiecīgo ražojumu EK un Ķīnā ietekmē nepieredzēti dziļas ekonomisku apsvērumu pārmaiņas. Šādos apstākļos ir grūti izteikt pamatotus pieņēmumus par tirgus attīstību vidējā līdz īsā termiņā, tomēr arī šķiet, ka ekonomiskā situācija ir nepastāvīga un pilnībā nevar izslēgt kaitējošu dempingu. Tāpēc uzskata, ka drīzumā būs lietderīgi uzraudzīt ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu EK. Uzraudzības periodam nevajadzētu pārsniegt 24 mēnešus, kopš publiskots, ka tiek izbeigta pašreizējā procedūra. Komisija neizslēdz iespēju, ka tiek sākta jauna izmeklēšana par to pašu ražojumu, ja tiek sniegti pierādījumi par kaitējošu dempingu, atbilstīgi pamatregulas 5. panta attiecīgo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

(13)

Jānorāda, ka patlaban attiecīgo ražojumu EK un Ķīnā ietekmē nepieredzēti dziļas ekonomisku apsvērumu pārmaiņas. Šādos apstākļos ir grūti izteikt pamatotus pieņēmumus par tirgus attīstību vidējā līdz īsā termiņā, tomēr arī šķiet, ka ekonomiskā situācija ir nepastāvīga un pilnībā nevar izslēgt kaitējošu dempingu. Tāpēc uzskata, ka drīzumā būs lietderīgi uzraudzīt ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu EK. Uzraudzības periodam nevajadzētu pārsniegt 24 mēnešus, kopš publiskots, ka tiek izbeigta pašreizējā procedūra. Komisija neizslēdz iespēju, ka tiek sākta jauna izmeklēšana par to pašu ražojumu, ja tiek sniegti pierādījumi par kaitējošu dempingu, atbilstīgi pamatregulas 5. panta attiecīgo noteikumu prasībām.

| (14) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja ir atsaukta sūdzība, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Kopienas interesēs.

| (15) | Tādēļ tiek paziņots, ka tagadējā stāvokļa analīze, kas minēta iepriekš, par attiecīgo ražojumu un iespējamu jaunu izmeklēšanu nākotnē neapšauba sūdzības iesniedzēja lēmumu par sūdzības atsaukšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt komentārus. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo lēmumu. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ tiek paziņots, ka tagadējā stāvokļa analīze, kas minēta iepriekš, par attiecīgo ražojumu un iespējamu jaunu izmeklēšanu nākotnē neapšauba sūdzības iesniedzēja lēmumu par sūdzības atsaukšanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētajām personām sniedza attiecīgu informāciju un iespēju izteikt komentārus. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo lēmumu.

| (16) | Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra par konkrētu ĶTR izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu Kopienā jāizbeidz, nenosakot antidempinga pasākumus, |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra par konkrētu ĶTR izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu Kopienā jāizbeidz, nenosakot antidempinga pasākumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Antidempinga procedūra par konkrētu karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu, t. i.:

| — | plakani dzelzs vai neleģēta tērauda velmējumi, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot elektrolītiski cinkotus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 un 7212 50 69, |
| --- | --- |

—

plakani dzelzs vai neleģēta tērauda velmējumi, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot elektrolītiski cinkotus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 un 7212 50 69,

| — | plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu 600 mm vai vairāk, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7225 92 00 un ex 7225 99 00, un |
| --- | --- |

—

plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu 600 mm vai vairāk, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7225 92 00 un ex 7225 99 00, un

| — | plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu ne vairāk kā 600 mm, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ātrgriezējtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7226 99 30 un ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

plakani leģēta tērauda velmējumi ar platumu ne vairāk kā 600 mm, cinkoti un/vai ar alumīnija pārklājumu (izņemot ražojumus no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda, ātrgriezējtērauda, ražojumus, kas pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšana aukstā stāvoklī) tālāk nav apstrādāti, un elektrolītiski cinkotus ražojumus), ko parasti deklarē ar KN kodiem 7226 99 30 un ex 7226 99 70,

kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, ar šo ir izbeigta.

Briselē, 2009. gada 6. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 302, 14.12.2007., 24. lpp.

2

---

7.2.2009

| 7.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 38/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---