# Den Europæiske Unions L 53/2009

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 53 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang26. februar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 53

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang26. februar 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 157/2009 af 25. februar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 158/2009 af 25. februar 2009 om fastsættelse af en tildelingskoefficient for udstedelse af importlicenser, der blev ansøgt om fra den 16. til den 20. februar 2009, for sukkerprodukter i forbindelse med toldkontingenter og præferenceaftaler | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 159/2009 af 25. februar 2009 om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser — (Chabichou du Poitou (BOB)) | 8 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 157/2009 af 25. februar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 158/2009 af 25. februar 2009 om fastsættelse af en tildelingskoefficient for udstedelse af importlicenser, der blev ansøgt om fra den 16. til den 20. februar 2009, for sukkerprodukter i forbindelse med toldkontingenter og præferenceaftaler

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 159/2009 af 25. februar 2009 om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser — (Chabichou du Poitou (BOB))

8

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/157/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 16. juli 2008 om den støtteforanstaltning, Frankrig har iværksat til fordel for IFP-koncernen (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (meddelt under nummer K(2008) 1330)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EF |
| | * | Kommissionens afgørelse af 23. februar 2009 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2009 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) og om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 25. februar 2009 om dispensation til Østrig i henhold til beslutning 2008/671/EF om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i frekvensbåndet 5875-5905 MHz til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer (ITS)
  (meddelt under nummer K(2009) 1136) | 74 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | | Den Europæiske Centralbank |
| | | 2009/160/EF |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 19. december 2008 om ændring af retningslinje ECB/2007/9 om monetær statistik, statistik over finansielle institutioner og markeder (omarbejdet) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/157/EF

*

Kommissionens beslutning af 16. juli 2008 om den støtteforanstaltning, Frankrig har iværksat til fordel for IFP-koncernen (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (meddelt under nummer K(2008) 1330)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 1330)

1

13

2009/158/EF

*

Kommissionens afgørelse af 23. februar 2009 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2009 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) og om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner (
  1
  )

1

41

2009/159/EF

*

Kommissionens beslutning af 25. februar 2009 om dispensation til Østrig i henhold til beslutning 2008/671/EF om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i frekvensbåndet 5875-5905 MHz til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer (ITS)
  (meddelt under nummer K(2009) 1136)

(meddelt under nummer K(2009) 1136)

74

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

2009/160/EF

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 19. december 2008 om ændring af retningslinje ECB/2007/9 om monetær statistik, statistik over finansielle institutioner og markeder (omarbejdet) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 61/2009 af 22. januar 2009 om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød (EUT L 19 af 23.1.2009) | 92 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 61/2009 af 22. januar 2009 om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød (EUT L 19 af 23.1.2009)

92

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 157/2009

af 25. februar 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 26. februar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 158/2009

af 25. februar 2009

om fastsættelse af en tildelingskoefficient for udstedelse af importlicenser, der blev ansøgt om fra den 16. til den 20. februar 2009, for sukkerprodukter i forbindelse med toldkontingenter og præferenceaftaler

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 950/2006 af 28. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsåret 2006/07, 2007/08 og 2008/09 for import og raffinering af sukkerprodukter i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler (2), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I perioden fra den 16. til den 20. februar 2009 blev der indgivet importlicensansøgninger til myndighederne i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 950/2006 og/eller Rådets forordning (EF) nr. 508/2007 af 7. maj 2007 om åbning af toldkontingenter for import til Bulgarien og Rumænien af rårørsukker til raffinering i produktionsårene 2006/07, 2007/08 og 2008/09 (3) for en samlet mængde, der svarer til eller overstiger den disponible mængde for løbenummer 09.4351 (2008-2009). |
| --- | --- |

(1)

I perioden fra den 16. til den 20. februar 2009 blev der indgivet importlicensansøgninger til myndighederne i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 950/2006 og/eller Rådets forordning (EF) nr. 508/2007 af 7. maj 2007 om åbning af toldkontingenter for import til Bulgarien og Rumænien af rårørsukker til raffinering i produktionsårene 2006/07, 2007/08 og 2008/09 (3) for en samlet mængde, der svarer til eller overstiger den disponible mængde for løbenummer 09.4351 (2008-2009).

| (2) | Kommissionen bør derfor fastsætte en tildelingskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og/eller den bør underrette medlemsstaterne, når grænsen er nået — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bør derfor fastsætte en tildelingskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og/eller den bør underrette medlemsstaterne, når grænsen er nået —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de importlicensansøgninger, der blev indgivet fra den 16. til den 20. februar 2009 i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 950/2006 og/eller artikel 3 i forordning (EF) nr. 508/2007, udstedes der licenser inden for de mængder, der er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 122 af 11.5.2007, s. 1.

3

---

BILAG

Præferencesukker AVS-Indien

Kapitel IV i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Nået |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Republikken Congo | 100 | |
| 09.4335 | Fidji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Nået |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambique | 0 | Nået |
| 09.4344 | Saint Christopher og Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Nået |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad og Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Nået |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Nået

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Republikken Congo

100

09.4335

Fidji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indien

0

Nået

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambique

0

Nået

09.4344

Saint Christopher og Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

0

Nået

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad og Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Nået

Præferencesukker AVS-Indien

Kapitel IV i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret juli-september 2009

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Republikken Congo | — | |
| 09.4335 | Fidji | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Nået |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambique | 100 | |
| 09.4344 | Saint Christopher og Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 100 | |
| 09.4347 | Tanzania | — | |
| 09.4348 | Trinidad og Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Republikken Congo

—

09.4335

Fidji

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Indien

0

Nået

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambique

100

09.4344

Saint Christopher og Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

100

09.4347

Tanzania

—

09.4348

Trinidad og Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Supplerende sukker

Kapitel V i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indien | — | |
| 09.4316 | Lande, der har undertegnet AVS-protokollen | — | |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4315

Indien

—

09.4316

Lande, der har undertegnet AVS-protokollen

—

CXL-indrømmelsessukker

Kapitel VI i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | 0 | Nået |
| 09.4318 | Brasilien | 0 | Nået |
| 09.4319 | Cuba | 0 | Nået |
| 09.4320 | Andre tredjelande | 0 | Nået |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4317

Australien

0

Nået

09.4318

Brasilien

0

Nået

09.4319

Cuba

0

Nået

09.4320

Andre tredjelande

0

Nået

Balkan-sukker

Kapitel VII i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | 100 | |
| 09.4325 | Bosnien-Hercegovina | 0 | Nået |
| 09.4326 | Serbien og Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | 100 | |
| 09.4328 | Kroatien | 100 | |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4324

Albanien

100

09.4325

Bosnien-Hercegovina

0

Nået

09.4326

Serbien og Kosovo (1)

100

09.4327

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

100

09.4328

Kroatien

100

Sukker — undtagelsesvis import og import til industrien

Kapitel VIII i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Type | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Undtagelsesvis | — | |
| 09.4390 | Industrien | 100 | |

Løbenummer

Type

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4380

Undtagelsesvis

—

09.4390

Industrien

100

Supplerende ØPA-sukker

Kapitel VIIIa i forordning (EF) nr. 950/2006

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Land | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comorerne, Madagaskar, Mauritius, Seychellerne, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swaziland | 100 | |
| 09.4434 | Mozambique | 0 | Nået |
| 09.4435 | Antigua og Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Den Dominikanske Republik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Christopher og Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og The Grenadines, Surinam, Trinidad & Tobago | 0 | Nået |
| 09.4436 | Den Dominikanske Republik | 0 | Nået |
| 09.4437 | Fiji, Papua-Ny Guinea | 100 | |

Løbenummer

Land

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4431

Comorerne, Madagaskar, Mauritius, Seychellerne, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda

100

09.4433

Swaziland

100

09.4434

Mozambique

0

Nået

09.4435

Antigua og Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Den Dominikanske Republik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Christopher og Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og The Grenadines, Surinam, Trinidad & Tobago

0

Nået

09.4436

Den Dominikanske Republik

0

Nået

09.4437

Fiji, Papua-Ny Guinea

100

Import af sukker i forbindelse med de midlertidige toldkontingenter for Bulgarien og Rumænien

Artikel 1 i forordning (EF) nr. 508/2007

Produktionsåret 2008/09

| Løbenummer | Type | %, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009 | Grænse |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarien | 0 | Nået |
| 09.4366 | Rumænien | 100 | |

Løbenummer

Type

%, der skal udstedes licens for af de mængder, der blev ansøgt om i ugen 16.2.2009-20.2.2009

Grænse

09.4365

Bulgarien

0

Nået

09.4366

Rumænien

100

---

(1)  Som fastlagt ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.

---

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 159/2009

af 25. februar 2009

om godkendelse af mindre ændringer i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser — (Chabichou du Poitou (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 9, stk. 2, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 gennemgået Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af dele af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chabichou du Poitou«, der blev registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 gennemgået Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af dele af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chabichou du Poitou«, der blev registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen og præcisere betingelserne for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer for mælk og fremstilling af »Chabichou du Poitou«. Gennem denne praksis sikres betegnelsens væsentlige kendetegn. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen og præcisere betingelserne for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer for mælk og fremstilling af »Chabichou du Poitou«. Gennem denne praksis sikres betegnelsens væsentlige kendetegn.

| (3) | Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er begrundet. Da der er tale om en ændring af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 5, 6 og 7. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er begrundet. Da der er tale om en ændring af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 5, 6 og 7.

| (4) | I henhold til artikel 18, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 (3) og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 bør der offentliggøres et resumé af varespecifikationen — |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 18, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2006 (3) og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 bør der offentliggøres et resumé af varespecifikationen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chabichou du Poitou« ændres som anført i bilag I.

Artikel 2

Resuméet med hovedelementerne i varespecifikationen findes i bilag II.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 369 af 23.12.2006, s. 1.

3

---

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chabichou du Poitou« foretages følgende ændringer:

»Fremstillingsmetode«

I varespecifikationens punkt 5 om beskrivelse af fremstillingsmetoden indsættes følgende:

»[...] Mælken må kun løbes ved hjælp af løbe.

Koncentrering af mælken ved hjælp af delvis eliminering af den vandige del før koagulering forbydes.

Foruden mælkeråmaterialet må der som produktionshjælpe- eller tilsætningsstoffer i produktionsprocessen kun anvendes løbe, uskadelige bakterie-, gær- og skimmelkulturer samt calciumchlorid og salt.

[...] Mælkeråstoffer, produkter under fremstilling, koagel eller frisk ost må ikke opbevares ved en temperatur under 0 °C.

[...] Opbevaring af frisk ost og ost under lagring i modificeret atmosfære forbydes.«

---

BILAG II

RESUMÉ

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

»CHABICHOU DU POITOU«

EF-nr.: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

BOB (X) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

| Navn | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresse | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tlf. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Navn

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresse

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tlf.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Sammenslutning

| Navn | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adresse | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tlf. | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-mail | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Sammensætning | : | producent/forarbejdningsvirksomhed (X) andet ( ) |

Navn

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adresse

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tlf.

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-mail

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Sammensætning

:

producent/forarbejdningsvirksomhed (X) andet ( )

3.   Produkttype

| Kategori 1.3: | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3:

Oste

4.   Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn

»Chabichou du Poitou«

4.2.   Beskrivelse

Blød ikke-presset gedeost med fin skorpe og hvid indeni, form som en lille keglestub (en såkaldt »bonde«), ca. 6 cm høj, gennemsnitsvægt 120 gram, 45 % fedtstof.

4.3.   Geografisk område

Departementet Vienne

Kantonerne Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: alle kommuner.

Kommunerne Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curçay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Departementet Deux-Sèvres

Kantonerne Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: alle kommuner.

Kommunerne Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Departementet Charente

Kommunerne Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4.   Bevis for oprindelse

Hver mælkeproducent, hver forarbejdningsvirksomhed og hver lagringsvirksomhed udfylder en »egnethedserklæring« (déclaration d'aptitude), der registreres af INAO., som således kan identificere alle parterne. Disse skal for INAO kunne fremvise de dokumenter mv., som er nødvendige for kontrollen af mælkens og ostenes oprindelse, kvalitet og produktionsbetingelser.

Som led i kontrollen med egenskaberne ved produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse foretages der en analytisk og organoleptisk undersøgelse, som sikrer, at osten opfylder kravene til kvalitet og særpræg.

4.5.   Fremstillingsmetode

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

Sødmælk fra geder, lille tilsætning af løbe, koagulering af mælken; den friske ostemasse forafdryppes eventuelt og anbringes i en perforeret keglestubformet form, afdrypning 18-24 timer, saltes på overfladen, tørring 24-48 timer, modning i mindst 10 dage ved 10-12 °C og en luftfugtighed på 80-90 %.

4.6.   Tilknytning

Oprindelsesnavnet indeholder det arabiske ord »chebli«, der betyder ged. Osten blev fremstillet af de arabere, der efter nederlaget i 732 blev forvist til en bakke nær byen Poitiers. Under navnet »Chabichou« omtales osten i 1782 i »Guide du voyageur à Poitiers« af Charles de Cherge; den er anerkendt i Poitou-området, berømmet i en sonet af Emile Bergerat i 1910 og i en vise fra 1914; ansøgning om betegnelse i 1989 og anerkendt som oprindelsesbetegnelse i 1990.

Produktionen er udviklet på den geologiske aflejring bakkekammen Seuil du Poitou på et homogent område med et kalkholdigt terræn og en tradition for opdræt af geder, og hvor producenterne af Chabichou du Poitou og forarbejdningsvirksomhederne ligger.

4.7.   Kontrolinstans

| Navn | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresse | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tlf. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Navn

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresse

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tlf.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

Institut national de l’Origine et de la Qualité er et offentligt administrativt organ, der er underlagt landbrugsministeriet.

| Navn | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adresse | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tlf. | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Navn

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adresse

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tlf.

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

DGCCRF er underlagt ministeriet for økonomi, industri og beskæftigelse.

4.8.   Mærkning

Pligtig angivelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og navnet.

Pligtig angivelse »Appellation d'Origine«.

Planlagt angivelse »Fabrication fermière« eller »Fromage fermier«.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/13

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 16. juli 2008

om den støtteforanstaltning, Frankrig har iværksat til fordel for IFP-koncernen (C 51/05 (ex NN 84/05))

(meddelt under nummer K(2008) 1330)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/157/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til om aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 25. november 2004, der blev registreret den 29. november 2004 med nr. CP221/2004, modtog Kommissionen en klage over en mulig ulovlig statsstøtte til Institut Français du Pétrole (herefter benævnt »IFP«) og et af IFP’s datterselskaber, selskabet Axens. Klageren har af frygt for negative markedskonsekvenser anmodet om, at hans identitet ikke oplyses. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 25. november 2004, der blev registreret den 29. november 2004 med nr. CP221/2004, modtog Kommissionen en klage over en mulig ulovlig statsstøtte til Institut Français du Pétrole (herefter benævnt »IFP«) og et af IFP’s datterselskaber, selskabet Axens. Klageren har af frygt for negative markedskonsekvenser anmodet om, at hans identitet ikke oplyses.

| (2) | Ved brev af 21. december 2005 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om at indlede den i traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure over for denne støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 21. december 2005 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om at indlede den i traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure over for denne støtteforanstaltning.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning.

| (4) | Ved brev af 16. januar 2006, der blev registreret samme dag, anmodede Frankrig om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 19. januar 2006. Frankrig fremsendte sine bemærkninger til Kommissionen ved brev af 23. februar 2006, der blev registreret samme dag. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 16. januar 2006, der blev registreret samme dag, anmodede Frankrig om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 19. januar 2006. Frankrig fremsendte sine bemærkninger til Kommissionen ved brev af 23. februar 2006, der blev registreret samme dag.

| (5) | Ved brev af 15. marts 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet UOP om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 22. marts 2006. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 15. marts 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet UOP om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 22. marts 2006.

| (6) | Ved brev af 17. marts 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 22. marts 2006. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 17. marts 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere én måneds frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 22. marts 2006.

| (7) | Ved brev af 20. marts 2006, der blev registreret den 22. marts 2006, fremsendte selskabet Axens sine bemærkninger om den omhandlede foranstaltning til Kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 20. marts 2006, der blev registreret den 22. marts 2006, fremsendte selskabet Axens sine bemærkninger om den omhandlede foranstaltning til Kommissionen.

| (8) | Ved brev af 12. april 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere frist til den 24. april 2006, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 19. april 2006. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 12. april 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere frist til den 24. april 2006, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 19. april 2006.

| (9) | Ved brev af 18. april 2006, der blev registreret den 19. april 2006, fremsendte selskabet UOP sine bemærkninger om den omhandlede foranstaltning til Kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 18. april 2006, der blev registreret den 19. april 2006, fremsendte selskabet UOP sine bemærkninger om den omhandlede foranstaltning til Kommissionen.

| (10) | Ved brev af 19. april 2006 anmodede Kommissionen klageren om at fremsende en ikke-fortrolig udgave af sin klage. En sådan udgave blev fremsendt til Kommissionen ved brev af 26. april 2006, der blev registreret den 27. april 2006. |
| --- | --- |

(10)

Ved brev af 19. april 2006 anmodede Kommissionen klageren om at fremsende en ikke-fortrolig udgave af sin klage. En sådan udgave blev fremsendt til Kommissionen ved brev af 26. april 2006, der blev registreret den 27. april 2006.

| (11) | Ved brev af 3. maj 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen afviste ved brev af 4. maj 2006. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 3. maj 2006, der blev registreret samme dag, anmodede selskabet Haldor Topsøe A/S om yderligere frist til at fremsætte sine bemærkninger, hvilket Kommissionen afviste ved brev af 4. maj 2006.

| (12) | Ved brev af 22. juni 2006 fremsendte Kommissionen kopi af bemærkningerne fra UOP og Axens samt kopi af klagen til Frankrig. Kommissionen fremsendte desuden en anmodning om supplerende oplysninger. Ved brev af 4. juli 2006, der blev registreret den 5. juli 2006, anmodede Frankrig om en forlængelse af fristen til at svare, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 7. juli 2006. Ved brev af 8. september 2006, der blev registreret af Kommissionen den 12. september 2006, fremsendte Frankrig sine kommentarer til bemærkningerne fra de interesserede parter samt svar på Kommissionens supplerende spørgsmål. |
| --- | --- |

(12)

Ved brev af 22. juni 2006 fremsendte Kommissionen kopi af bemærkningerne fra UOP og Axens samt kopi af klagen til Frankrig. Kommissionen fremsendte desuden en anmodning om supplerende oplysninger. Ved brev af 4. juli 2006, der blev registreret den 5. juli 2006, anmodede Frankrig om en forlængelse af fristen til at svare, hvilket Kommissionen accepterede ved brev af 7. juli 2006. Ved brev af 8. september 2006, der blev registreret af Kommissionen den 12. september 2006, fremsendte Frankrig sine kommentarer til bemærkningerne fra de interesserede parter samt svar på Kommissionens supplerende spørgsmål.

| (13) | Ved brev af 18. juli 2006, der blev registreret den 19. juli 2006, meddelte Frankrig i øvrigt Kommissionen, at IFP var omdannet til et offentligt foretagende af industriel og kommerciel karakter (EPIC). |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 18. juli 2006, der blev registreret den 19. juli 2006, meddelte Frankrig i øvrigt Kommissionen, at IFP var omdannet til et offentligt foretagende af industriel og kommerciel karakter (EPIC).

| (14) | Ved brev af 13. oktober 2006 anmodede Kommissionen Frankrig om supplerende oplysninger. Frankrig fremsendte disse oplysninger til Kommissionen ved brev af 24. oktober 2006, der blev registreret den 26. oktober 2006. |
| --- | --- |

(14)

Ved brev af 13. oktober 2006 anmodede Kommissionen Frankrig om supplerende oplysninger. Frankrig fremsendte disse oplysninger til Kommissionen ved brev af 24. oktober 2006, der blev registreret den 26. oktober 2006.

| (15) | Den 15. juni 2007 afholdtes et arbejdsmøde mellem Frankrig og Kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Den 15. juni 2007 afholdtes et arbejdsmøde mellem Frankrig og Kommissionen.

| (16) | Ved brev af 19. juni 2007 anmodede Kommissionen Frankrig om supplerende oplysninger. Ved brev af 10. juli 2007 anmodede Frankrig om yderligere frist frem til den 31. august 2007. Ved brev af 11. juli 2007 forlængede Kommissionen fristen frem til den 13. august 2007. Frankrig meddelte Kommissionen de supplerende oplysninger ved brev af 9. og 22. august 2007, der blev registreret henholdsvis den 9. og 22. august 2007. |
| --- | --- |

(16)

Ved brev af 19. juni 2007 anmodede Kommissionen Frankrig om supplerende oplysninger. Ved brev af 10. juli 2007 anmodede Frankrig om yderligere frist frem til den 31. august 2007. Ved brev af 11. juli 2007 forlængede Kommissionen fristen frem til den 13. august 2007. Frankrig meddelte Kommissionen de supplerende oplysninger ved brev af 9. og 22. august 2007, der blev registreret henholdsvis den 9. og 22. august 2007.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   IFP-koncernen

| (17) | Frem til 2006 var IFP et privatretligt erhvervsrettet foretagende (3) uden egenkapital eller aktionærer, men undergivet den franske regerings økonomiske og finansielle kontrol (4). Ved dekret nr. 2006-797 af 6. juli 2006, der blev vedtaget på grundlag af lov nr. 2005-781 af 13. juli 2005, blev IFP omdannet til et offentligt foretagende af industriel og kommerciel karakter (EPIC). Spørgsmålet om, hvorvidt der som følge af denne ændring af foretagendets retlige status er ydet statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning, undersøges af Kommissionen i forbindelse med en anden procedure (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Frem til 2006 var IFP et privatretligt erhvervsrettet foretagende (3) uden egenkapital eller aktionærer, men undergivet den franske regerings økonomiske og finansielle kontrol (4). Ved dekret nr. 2006-797 af 6. juli 2006, der blev vedtaget på grundlag af lov nr. 2005-781 af 13. juli 2005, blev IFP omdannet til et offentligt foretagende af industriel og kommerciel karakter (EPIC). Spørgsmålet om, hvorvidt der som følge af denne ændring af foretagendets retlige status er ydet statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning, undersøges af Kommissionen i forbindelse med en anden procedure (NN 11/08).

| (18) | IFP har i henhold til sine vedtægter tre opgaver: forskning og udvikling inden for olie- og gasprospektering, raffineringsteknik og petrokemi, uddannelse af ingeniører og teknikere samt udarbejdelse af informations- og dokumentationsmateriale om disse sektorer. Hovedretningslinjerne for IFP’s virke fastlægges i en formålsaftale med staten for fem år ad gangen. |
| --- | --- |

(18)

IFP har i henhold til sine vedtægter tre opgaver: forskning og udvikling inden for olie- og gasprospektering, raffineringsteknik og petrokemi, uddannelse af ingeniører og teknikere samt udarbejdelse af informations- og dokumentationsmateriale om disse sektorer. Hovedretningslinjerne for IFP’s virke fastlægges i en formålsaftale med staten for fem år ad gangen.

| (19) | Til gengæld modtager IFP et årligt beløb fra statsbudgettet. Denne offentlige støtte udgjorde 144 mio. EUR i 2005 og 167,5 mio. EUR i 2006 (5). |
| --- | --- |

(19)

Til gengæld modtager IFP et årligt beløb fra statsbudgettet. Denne offentlige støtte udgjorde 144 mio. EUR i 2005 og 167,5 mio. EUR i 2006 (5).

| (20) | Selskabet Axens blev oprettet ved en fusion den 29. maj 2001 (med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2001) af selskabet Procatalyse SA (100 % ejet datterselskab af ISIS, der selv på daværende tidspunkt var 52,8 % kontrolleret af IFP) og IFP’s industriafdeling, der blev udskilt af IFP ved den lejlighed. Den 22. oktober 2001 tilbagekøbte IFP ISIS’ aktiepost i Axens og ejer nu Axens 100 %. Axens er aktiv på markedet for katalysatorer og teknologier til raffineringsindustrien og den petrokemiske industri. Axens’ samlede omsætning var på 304,9 mio. EUR i 2005 og 308,45 mio. EUR i 2006. Licenser til processer tegner sig for ca. en tredjedel af omsætningen (6). Axens havde 636 ansatte i 2006 (7) og en anslået andel af verdensmarkedet for eksisterende licensbaserede raffineringsvirksomheder på 7 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Selskabet Axens blev oprettet ved en fusion den 29. maj 2001 (med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2001) af selskabet Procatalyse SA (100 % ejet datterselskab af ISIS, der selv på daværende tidspunkt var 52,8 % kontrolleret af IFP) og IFP’s industriafdeling, der blev udskilt af IFP ved den lejlighed. Den 22. oktober 2001 tilbagekøbte IFP ISIS’ aktiepost i Axens og ejer nu Axens 100 %. Axens er aktiv på markedet for katalysatorer og teknologier til raffineringsindustrien og den petrokemiske industri. Axens’ samlede omsætning var på 304,9 mio. EUR i 2005 og 308,45 mio. EUR i 2006. Licenser til processer tegner sig for ca. en tredjedel af omsætningen (6). Axens havde 636 ansatte i 2006 (7) og en anslået andel af verdensmarkedet for eksisterende licensbaserede raffineringsvirksomheder på 7 % (8).

| (21) | IFP ejer desuden enten direkte eller indirekte (via det finansielle holdingselskab IFP Investissements) samtlige aktieposter i flere selskaber, bl.a. Beicip-Franlab og Prosernat. Beicip-Franlab er et kommercielt selskab, som IFP oprettede i 1967, og som har specialiseret sig i udgivelse og formidling af programmel inden for gas- og olieprospektering og -udvinding samt feasibilityundersøgelser og rådgivning. I 2006 havde selskabet en omsætning på 42 mio. EUR og 166 ansatte (9). Prosernat er et kommercielt selskab, der blev overtaget i 2001 i forbindelse med IFP Investissements’ afståelse af ISIS til IFP. Dette selskab leverer feasibilityundersøgelser, andre tjenesteydelser og færdigt udstyr til gasbehandling og genindvinding af svovl. Selskabet havde i 2006 en omsætning på 49,9 mio. EUR og 71 ansatte (10). |
| --- | --- |

(21)

IFP ejer desuden enten direkte eller indirekte (via det finansielle holdingselskab IFP Investissements) samtlige aktieposter i flere selskaber, bl.a. Beicip-Franlab og Prosernat. Beicip-Franlab er et kommercielt selskab, som IFP oprettede i 1967, og som har specialiseret sig i udgivelse og formidling af programmel inden for gas- og olieprospektering og -udvinding samt feasibilityundersøgelser og rådgivning. I 2006 havde selskabet en omsætning på 42 mio. EUR og 166 ansatte (9). Prosernat er et kommercielt selskab, der blev overtaget i 2001 i forbindelse med IFP Investissements’ afståelse af ISIS til IFP. Dette selskab leverer feasibilityundersøgelser, andre tjenesteydelser og færdigt udstyr til gasbehandling og genindvinding af svovl. Selskabet havde i 2006 en omsætning på 49,9 mio. EUR og 71 ansatte (10).

2.2.   Kommissionens tidligere beslutninger

| (22) | IFP har siden sin oprettelse i 1944 og frem til slutningen af 2002 modtaget provenuet af en skattelignende afgift på visse olieprodukter. Tilbagebetaling af denne afgift var emnet for Kommissionens beslutning 96/615/EF af 29. maj 1996 om videreførelse af afgiften på visse olieprodukter opkrævet til fordel for Institut français du pétrole for perioden 1993-1997 (11), hvori det konkluderes, at betaling af provenuet af en skattelignende afgift til fordel for IFP i perioden 1993-1997 ikke var omfattet af traktatens artikel 87, stk. 1, med henvisning til punkt 2.4 i rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling (12) fra 1996 (herefter benævnt »F & U-rammebestemmelserne 1996«). |
| --- | --- |

(22)

IFP har siden sin oprettelse i 1944 og frem til slutningen af 2002 modtaget provenuet af en skattelignende afgift på visse olieprodukter. Tilbagebetaling af denne afgift var emnet for Kommissionens beslutning 96/615/EF af 29. maj 1996 om videreførelse af afgiften på visse olieprodukter opkrævet til fordel for Institut français du pétrole for perioden 1993-1997 (11), hvori det konkluderes, at betaling af provenuet af en skattelignende afgift til fordel for IFP i perioden 1993-1997 ikke var omfattet af traktatens artikel 87, stk. 1, med henvisning til punkt 2.4 i rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning og udvikling (12) fra 1996 (herefter benævnt »F & U-rammebestemmelserne 1996«).

| (23) | Den 3. oktober 1997 underrettede Frankrig Kommissionen om et nyt dekret, hvorefter den skattelignende afgift på visse olieprodukter til fordel for IFP blev opretholdt uden væsentlige ændringer i perioden 1998-2002. Kommissionen gjorde i sin beslutning af 4. februar 1998 (13) ikke indsigelser mod afgiftens videreførelse i perioden 1998-2002. |
| --- | --- |

(23)

Den 3. oktober 1997 underrettede Frankrig Kommissionen om et nyt dekret, hvorefter den skattelignende afgift på visse olieprodukter til fordel for IFP blev opretholdt uden væsentlige ændringer i perioden 1998-2002. Kommissionen gjorde i sin beslutning af 4. februar 1998 (13) ikke indsigelser mod afgiftens videreførelse i perioden 1998-2002.

2.3.   Eneretsaftaler mellem IFP og Axens

| (24) | Ved breve af henholdsvis 1. marts og 18. maj 2001 (herefter benævnt »korrespondancen fra 2001«) informerede Frankrig Kommissionen om en plan for reorganisering af IFP’s forskningsaktiviteter inden for raffinering, petrokemi og gasbehandling og anmodede Kommissionen om at bekræfte, at denne plan ikke indebar, at der blev rokket ved de konklusioner, Kommissionen var nået frem til i sine tidligere beslutninger. |
| --- | --- |

(24)

Ved breve af henholdsvis 1. marts og 18. maj 2001 (herefter benævnt »korrespondancen fra 2001«) informerede Frankrig Kommissionen om en plan for reorganisering af IFP’s forskningsaktiviteter inden for raffinering, petrokemi og gasbehandling og anmodede Kommissionen om at bekræfte, at denne plan ikke indebar, at der blev rokket ved de konklusioner, Kommissionen var nået frem til i sine tidligere beslutninger.

| (25) | Ifølge planen skulle markedsføring og afsætning af forskningsresultaterne på området overlades til en kommerciel enhed, der skulle oprettes ved at sammenlægge IFP’s industriafdeling og selskabet Procatalyse, der var indirekte kontrolleret af IFP og specialiseret i industriel udvikling, fremstilling og salg af alle former for kemikalier. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge planen skulle markedsføring og afsætning af forskningsresultaterne på området overlades til en kommerciel enhed, der skulle oprettes ved at sammenlægge IFP’s industriafdeling og selskabet Procatalyse, der var indirekte kontrolleret af IFP og specialiseret i industriel udvikling, fremstilling og salg af alle former for kemikalier.

| (26) | Ud over overførsel af hovedparten af IFP’s industriafdeling, inklusive kunder og eksisterende kontrakter, til gengæld for overdragelse af aktiemajoriteten i det nye datterselskab, indebar planen, at IFP og datterselskabet skulle indgå følgende aftaler:






  a) | en tiårig aftale om eneret til en rammelicens, i henhold til hvilken datterselskabet kan udnytte IFP’s eksisterende og fremtidige intellektuelle ejendomsrettigheder til primært processer inden for sit forretningsområde til at levere tekniske ydelser til kunder i forbindelse med de pågældende processer og indrømme kunderne ret til at anvende de tilknyttede teknologier i henhold til underlicenser og patentaftaler |
| --- | --- | --- |

(26)

Ud over overførsel af hovedparten af IFP’s industriafdeling, inklusive kunder og eksisterende kontrakter, til gengæld for overdragelse af aktiemajoriteten i det nye datterselskab, indebar planen, at IFP og datterselskabet skulle indgå følgende aftaler:

a)

en tiårig aftale om eneret til en rammelicens, i henhold til hvilken datterselskabet kan udnytte IFP’s eksisterende og fremtidige intellektuelle ejendomsrettigheder til primært processer inden for sit forretningsområde til at levere tekniske ydelser til kunder i forbindelse med de pågældende processer og indrømme kunderne ret til at anvende de tilknyttede teknologier i henhold til underlicenser og patentaftaler

| b) | en tiårig aftale om eneret til produktlicenser, i henhold til hvilken datterselskabet kan anvende IFP’s eksisterende og fremtidige teknologi inden for sit forretningsområde til fremstilling og salg til sine kunder af katalysatorer, adsorptionsmidler, retentionsmidler, udstyr, andre produkter og programmel udviklet af IFP |
| --- | --- |

b)

en tiårig aftale om eneret til produktlicenser, i henhold til hvilken datterselskabet kan anvende IFP’s eksisterende og fremtidige teknologi inden for sit forretningsområde til fremstilling og salg til sine kunder af katalysatorer, adsorptionsmidler, retentionsmidler, udstyr, andre produkter og programmel udviklet af IFP

| c) | en tiårig aftale om industriforskning, i henhold til hvilken [IFP tilbyder sit datterselskab sine forskningsresultater inden for raffinering og petrokemi, for at dette i givet fald kan fortsætte forskningen i et projekt fælles med IFP og derefter udnytte de pågældende resultater. Hvis datterselskabet ikke gør brug af denne mulighed, kan IFP tilbyde sine resultater til andre virksomheder. Partnerne bærer hver deres omkostninger ved at deltage i projektet, og ved projektets afslutning har IFP ejendomsretten til produkterne og processerne, medens datterselskabet har ejendomsretten til udviklingen af produkterne og processerne til industriel brug] (14). |
| --- | --- |

c)

en tiårig aftale om industriforskning, i henhold til hvilken [IFP tilbyder sit datterselskab sine forskningsresultater inden for raffinering og petrokemi, for at dette i givet fald kan fortsætte forskningen i et projekt fælles med IFP og derefter udnytte de pågældende resultater. Hvis datterselskabet ikke gør brug af denne mulighed, kan IFP tilbyde sine resultater til andre virksomheder. Partnerne bærer hver deres omkostninger ved at deltage i projektet, og ved projektets afslutning har IFP ejendomsretten til produkterne og processerne, medens datterselskabet har ejendomsretten til udviklingen af produkterne og processerne til industriel brug] (14).

| (27) | Til gengæld betaler datterselskabet dels afgifter til IFP for licensaftalerne, dels et vederlag [...] (15) for adgangen til IFP’s forskningskapacitet. [...] (15). |
| --- | --- |

(27)

Til gengæld betaler datterselskabet dels afgifter til IFP for licensaftalerne, dels et vederlag [...] (15) for adgangen til IFP’s forskningskapacitet. [...] (15).

| (28) | Kommissionen fandt, at den forelagte reorganiseringsplan for IFP var i overensstemmelse med de i beslutningen af 4. februar 1998 fastsatte betingelser for videreførelsen af den skattelignende afgift på visse olieprodukter i perioden 1998-2002, og meddelte Frankrig dette ved tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen fandt, at den forelagte reorganiseringsplan for IFP var i overensstemmelse med de i beslutningen af 4. februar 1998 fastsatte betingelser for videreførelsen af den skattelignende afgift på visse olieprodukter i perioden 1998-2002, og meddelte Frankrig dette ved tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001.

| (29) | I overensstemmelse med den forelagte plan blev selskabet Axens oprettet som datterselskab af IFP den 29. maj 2001. Aftalerne mellem IFP og Axens trådte i kraft den 1. januar 2001 og skulle løbe i ti år. |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med den forelagte plan blev selskabet Axens oprettet som datterselskab af IFP den 29. maj 2001. Aftalerne mellem IFP og Axens trådte i kraft den 1. januar 2001 og skulle løbe i ti år.

| (30) | Ved brev af 27. november 2002 informerede Frankrig Kommissionen om, at provenuet fra den skattelignende afgift fra og med 1. januar 2003 skulle erstattes med en budgetbevilling til IFP. |
| --- | --- |

(30)

Ved brev af 27. november 2002 informerede Frankrig Kommissionen om, at provenuet fra den skattelignende afgift fra og med 1. januar 2003 skulle erstattes med en budgetbevilling til IFP.

2.4.   Eneretsaftaler mellem IFP og Beicip-Franlab

| (31) | I henhold til en tiårig eneretsaftale om udvikling, markedsføring og brug, undertegnet den 28. maj 2003 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2003, [tilbyder IFP Beicip-Franlab sine forskningsresultater vedrørende algoritmer, modeller og metoder, der er udviklet af IFP på området »Prospektering — Forekomster«, og Beicip-Franlab kan anmode IFP om at fremstille produkter på dette grundlag. IFP bevarer alle rettigheder til de programmelprodukter, der udvikles. Beicip-Franlab dækker alle IFP’s omkostninger ved udvikling af produkterne og betaler forskellige supplerende vederlag til dækning af udgifter til vedligeholdelse af brugsrettighederne] (14). |
| --- | --- |

(31)

I henhold til en tiårig eneretsaftale om udvikling, markedsføring og brug, undertegnet den 28. maj 2003 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2003, [tilbyder IFP Beicip-Franlab sine forskningsresultater vedrørende algoritmer, modeller og metoder, der er udviklet af IFP på området »Prospektering — Forekomster«, og Beicip-Franlab kan anmode IFP om at fremstille produkter på dette grundlag. IFP bevarer alle rettigheder til de programmelprodukter, der udvikles. Beicip-Franlab dækker alle IFP’s omkostninger ved udvikling af produkterne og betaler forskellige supplerende vederlag til dækning af udgifter til vedligeholdelse af brugsrettighederne] (14).

| (32) | En tillægsaftale blev undertegnet den 16. december 2005 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2005. Den indebærer en ændring af betalingsvilkårene, men princippet om, at Beicip-Franlab afholder alle udviklingsomkostninger, er bibeholdt. |
| --- | --- |

(32)

En tillægsaftale blev undertegnet den 16. december 2005 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2005. Den indebærer en ændring af betalingsvilkårene, men princippet om, at Beicip-Franlab afholder alle udviklingsomkostninger, er bibeholdt.

2.5.   Eneretsaftaler mellem IFP og Prosernat

| (33) | Den 18. august blev der undertegnet en tiårig rammelicensaftale og en tiårig aftale om industriforskning mellem IFP og Prosernat med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2002, i henhold til hvilken [IFP tilbyder resultaterne af sin forskning inden for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl. IFP har ejendomsretten til korrelationer, processer og specialudstyr i tilknytning til processerne. Hvis Prosernat er interesseret i at markedsføre resultaterne, skal selskabet for egen regning videreudvikle processerne til industrielt brug og får de beslægtede ejendomsrettigheder til disse processer, som selskabet derefter kan få enelicens til] (14). |
| --- | --- |

(33)

Den 18. august blev der undertegnet en tiårig rammelicensaftale og en tiårig aftale om industriforskning mellem IFP og Prosernat med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2002, i henhold til hvilken [IFP tilbyder resultaterne af sin forskning inden for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl. IFP har ejendomsretten til korrelationer, processer og specialudstyr i tilknytning til processerne. Hvis Prosernat er interesseret i at markedsføre resultaterne, skal selskabet for egen regning videreudvikle processerne til industrielt brug og får de beslægtede ejendomsrettigheder til disse processer, som selskabet derefter kan få enelicens til] (14).

| (34) | Prosernat skal for licensen til processerne betale en afgift på [...] (15) af den årlige omsætning hidrørende fra afgifterne på underlicenserne i de første fire år. Det er aftalt, at denne procentsats ændres til [...] (15) efter de første fire år. Afgiftssatsen for udstyr fastsættes individuelt. Vederlaget til IFP for at give Prosernat adgang til sine forskningsresultater udgør [...] (15) af Prosernats samlede årsomsætning. |
| --- | --- |

(34)

Prosernat skal for licensen til processerne betale en afgift på [...] (15) af den årlige omsætning hidrørende fra afgifterne på underlicenserne i de første fire år. Det er aftalt, at denne procentsats ændres til [...] (15) efter de første fire år. Afgiftssatsen for udstyr fastsættes individuelt. Vederlaget til IFP for at give Prosernat adgang til sine forskningsresultater udgør [...] (15) af Prosernats samlede årsomsætning.

3.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (35) | Kommissionens begrundelse for at indlede den formelle undersøgelsesprocedure er, at den franske stats engagement til fordel for IFP-koncernen muligvis er i strid med statsstøttereglerne, og at de af Frankrig fremførte argumenter ikke umiddelbart kan godtages. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionens begrundelse for at indlede den formelle undersøgelsesprocedure er, at den franske stats engagement til fordel for IFP-koncernen muligvis er i strid med statsstøttereglerne, og at de af Frankrig fremførte argumenter ikke umiddelbart kan godtages.

| (36) | Kommissionen mener for det første, at betingelserne i Kommissionens tidligere beslutninger ikke længere er opfyldt. Til orientering opsummeres begrundelserne for de tidligere beslutninger her:






  a) | Der var ikke tale om direkte støtte til IFP, eftersom IFP var et almennyttigt forskningsinstitut og ikke havde kommercielle aktiviteter. I henhold til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er offentlig finansiering af F & U-aktiviteter, der gennemføres af højere læreanstalter eller offentlige forskningsorganer uden profit for øje, som hovedregel ikke omfattet af bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- | --- |

(36)

Kommissionen mener for det første, at betingelserne i Kommissionens tidligere beslutninger ikke længere er opfyldt. Til orientering opsummeres begrundelserne for de tidligere beslutninger her:

a)

Der var ikke tale om direkte støtte til IFP, eftersom IFP var et almennyttigt forskningsinstitut og ikke havde kommercielle aktiviteter. I henhold til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er offentlig finansiering af F & U-aktiviteter, der gennemføres af højere læreanstalter eller offentlige forskningsorganer uden profit for øje, som hovedregel ikke omfattet af bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 1.

| b) | Der var ikke tale om indirekte støtte til de virksomheder, der overtog IFP’s forskningsresultater, eftersom den potentielle fordel ved overdragelsen af resultaterne var åben for alle virksomheder på lige fod. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at IFP overdrog sine forskningsresultater til virksomhederne på fire forskellige måder: ved fremlæggelse til fri offentlig anvendelse, ved tjenesteydelser, der blev faktureret til IFP’s reelle omkostninger, ved samarbejdsforskningsprojekter og ved salg af licenser. I de to sidste tilfælde fandt Kommissionen, at selv om virksomhederne ikke skulle dække samtlige forskningsomkostninger, var denne fordel åben for alle virksomheder på lige fod uafhængigt af nationalitet. |
| --- | --- |

b)

Der var ikke tale om indirekte støtte til de virksomheder, der overtog IFP’s forskningsresultater, eftersom den potentielle fordel ved overdragelsen af resultaterne var åben for alle virksomheder på lige fod. I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at IFP overdrog sine forskningsresultater til virksomhederne på fire forskellige måder: ved fremlæggelse til fri offentlig anvendelse, ved tjenesteydelser, der blev faktureret til IFP’s reelle omkostninger, ved samarbejdsforskningsprojekter og ved salg af licenser. I de to sidste tilfælde fandt Kommissionen, at selv om virksomhederne ikke skulle dække samtlige forskningsomkostninger, var denne fordel åben for alle virksomheder på lige fod uafhængigt af nationalitet.

| c) | Der var ikke tale om indirekte støtte til de selskaber, hvori IFP havde aktier, eftersom IFP samarbejdede med disse virksomheder på samme vilkår som med de andre virksomheder, hvori det ikke havde aktier. Kommissionen konkluderede, at de pågældende virksomheder ikke blev behandlet mere fordelagtigt, dels fordi der var andre aktionærer inddraget, dels fordi IFP var mindretalsaktionær i de selskaber, der var aktive inden for IFP’s forskningsområde, og endelig fordi IFP samarbejdede med disse virksomheder på samme vilkår som med de andre virksomheder, hvori IFP ikke havde aktier. |
| --- | --- |

c)

Der var ikke tale om indirekte støtte til de selskaber, hvori IFP havde aktier, eftersom IFP samarbejdede med disse virksomheder på samme vilkår som med de andre virksomheder, hvori det ikke havde aktier. Kommissionen konkluderede, at de pågældende virksomheder ikke blev behandlet mere fordelagtigt, dels fordi der var andre aktionærer inddraget, dels fordi IFP var mindretalsaktionær i de selskaber, der var aktive inden for IFP’s forskningsområde, og endelig fordi IFP samarbejdede med disse virksomheder på samme vilkår som med de andre virksomheder, hvori IFP ikke havde aktier.

| (37) | Kommissionen konstaterer til gengæld nu, at IFP siden 2001 har indledt en stadigt mere omfattende og mere struktureret kommerciel aktivitet gennem Axens’ tilstedeværelse på markedet for raffineringsteknik og petrokemi og gennem indgåelse af eneretsaftaler om forskning og licenser med Axens. Dette kommercielle datterselskab, hvori IFP har aktiemajoriteten, har i realiteten privilegeret adgang til IFP’s F & U inden for sit forretningsområde. Kommissionen har truffet beslutning om at indlede proceduren, fordi den mener, at begrundelserne for beslutningerne fra 1996 og 1998 ikke længere har gyldighed, og at punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 ikke længere kan anvendes på Axens’ aktiviteter. Kommissionen har således konkluderet, at der er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning til fordel for IFP og dettes datterselskab Axens. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen konstaterer til gengæld nu, at IFP siden 2001 har indledt en stadigt mere omfattende og mere struktureret kommerciel aktivitet gennem Axens’ tilstedeværelse på markedet for raffineringsteknik og petrokemi og gennem indgåelse af eneretsaftaler om forskning og licenser med Axens. Dette kommercielle datterselskab, hvori IFP har aktiemajoriteten, har i realiteten privilegeret adgang til IFP’s F & U inden for sit forretningsområde. Kommissionen har truffet beslutning om at indlede proceduren, fordi den mener, at begrundelserne for beslutningerne fra 1996 og 1998 ikke længere har gyldighed, og at punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 ikke længere kan anvendes på Axens’ aktiviteter. Kommissionen har således konkluderet, at der er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning til fordel for IFP og dettes datterselskab Axens.

| (38) | Eftersom IFP har aktiemajoriteten i to andre kommercielle datterselskaber, Beicip-Franlab og Prosernat og har indgået eneretsaftaler med disse datterselskaber, kan Kommissionen heller ikke udelukke, at der er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning på datterselskaberne Beicip-Franlabs og Prosernats forretningsområder. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom IFP har aktiemajoriteten i to andre kommercielle datterselskaber, Beicip-Franlab og Prosernat og har indgået eneretsaftaler med disse datterselskaber, kan Kommissionen heller ikke udelukke, at der er tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning på datterselskaberne Beicip-Franlabs og Prosernats forretningsområder.

| (39) | Kommissionen har for det andet undersøgt, om støtten er forenelig med de forskellige relevante bestemmelser i traktaten. Den er nået til den konklusion, at den potentielle støtte i kraft af sit formål kun kan behandles på grundlag af bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og mere specifikt på grundlag af F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Da Frankrig ikke har fremført argumenter herfor, er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt de nødvendige forudsætninger for godkendelse af støtten med henvisning til disse bestemmelser er opfyldt. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har for det andet undersøgt, om støtten er forenelig med de forskellige relevante bestemmelser i traktaten. Den er nået til den konklusion, at den potentielle støtte i kraft af sit formål kun kan behandles på grundlag af bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og mere specifikt på grundlag af F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Da Frankrig ikke har fremført argumenter herfor, er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt de nødvendige forudsætninger for godkendelse af støtten med henvisning til disse bestemmelser er opfyldt.

| (40) | Kommissionen har derfor opfordret Frankrig til at fremsætte bemærkninger til følgende punkter:






  a) | oplysninger, der gør det muligt at fastslå, om IFP og dets datterselskaber kan betragtes som særskilte enheder, hvis indbyrdes relationer er styret af markedsmekanismer |
| --- | --- | --- |

(40)

Kommissionen har derfor opfordret Frankrig til at fremsætte bemærkninger til følgende punkter:

a)

oplysninger, der gør det muligt at fastslå, om IFP og dets datterselskaber kan betragtes som særskilte enheder, hvis indbyrdes relationer er styret af markedsmekanismer

| b) | en tydelig afgrænsning af IFP’s og dets datterselskabers økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (16), så det fremgår klart, hvor stor en del af det offentlige tilskud, der understøtter koncernens kommercielle aktiviteter |
| --- | --- |

b)

en tydelig afgrænsning af IFP’s og dets datterselskabers økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (16), så det fremgår klart, hvor stor en del af det offentlige tilskud, der understøtter koncernens kommercielle aktiviteter

| c) | nøjagtig påvisning af, at den eventuelle støtte er forenelig med EF-reglerne om støtte til F & U. |
| --- | --- |

c)

nøjagtig påvisning af, at den eventuelle støtte er forenelig med EF-reglerne om støtte til F & U.

4.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER TIL INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

4.1.   Bemærkninger til den igangværende procedure

| (41) | For det første understreger Frankrig, at IFP’s finansieringsordning er behandlet i to kommissionsbeslutninger, der konkluderede, at der ikke var tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning. |
| --- | --- |

(41)

For det første understreger Frankrig, at IFP’s finansieringsordning er behandlet i to kommissionsbeslutninger, der konkluderede, at der ikke var tale om statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning.

| (42) | For det andet gør Frankrig opmærksom på, at reorganiseringen i 2001 betød, at IFP’s kommercielle aktiviteter inden for raffinering og petrokemi, der hidtil havde været varetaget dels af IFP’s industriafdeling, dels af selskabet Procatalyse, der kontrolleres indirekte af IFP, overgik til et datterselskab. Frankrig hævder, at formålet med denne reorganisering var, at IFP atter skulle centrere sine aktiviteter omkring sin oprindelige, almennyttige opgave, som var pålagt af staten, og som gik ud på at støtte forskning og udvikling inden for kulbrinter og nye energi- og miljøteknologier. |
| --- | --- |

(42)

For det andet gør Frankrig opmærksom på, at reorganiseringen i 2001 betød, at IFP’s kommercielle aktiviteter inden for raffinering og petrokemi, der hidtil havde været varetaget dels af IFP’s industriafdeling, dels af selskabet Procatalyse, der kontrolleres indirekte af IFP, overgik til et datterselskab. Frankrig hævder, at formålet med denne reorganisering var, at IFP atter skulle centrere sine aktiviteter omkring sin oprindelige, almennyttige opgave, som var pålagt af staten, og som gik ud på at støtte forskning og udvikling inden for kulbrinter og nye energi- og miljøteknologier.

| (43) | I denne forbindelse mener Frankrig, at korrespondancen fra 2001 er at opfatte som anmeldelser i den i traktatens artikel 88, stk. 3, fastsatte betydning. Frankrig anfører, at brevet af 5. marts 2001 indeholdt en meddelelse til underretning, en udfyldt anmeldelsesformular (17) og fem tekniske bilag, bl.a. aftalen om industriforskning og licensaftalerne. Frankrig henviser desuden til det efterfølgende møde (18) og udvekslingen af oplysninger (19) og gør i øvrigt opmærksom på, at man fra Kommissionen modtog en kvittering for modtagelsen dateret den 7. maj 2001 (20). Frankrig understreger, at Kommissionen blev anmodet om at bekræfte, at planen for reorganiseringen ikke ville medføre, at der blev rokket ved Kommissionens analyse og konklusioner i dens tidligere beslutninger. |
| --- | --- |

(43)

I denne forbindelse mener Frankrig, at korrespondancen fra 2001 er at opfatte som anmeldelser i den i traktatens artikel 88, stk. 3, fastsatte betydning. Frankrig anfører, at brevet af 5. marts 2001 indeholdt en meddelelse til underretning, en udfyldt anmeldelsesformular (17) og fem tekniske bilag, bl.a. aftalen om industriforskning og licensaftalerne. Frankrig henviser desuden til det efterfølgende møde (18) og udvekslingen af oplysninger (19) og gør i øvrigt opmærksom på, at man fra Kommissionen modtog en kvittering for modtagelsen dateret den 7. maj 2001 (20). Frankrig understreger, at Kommissionen blev anmodet om at bekræfte, at planen for reorganiseringen ikke ville medføre, at der blev rokket ved Kommissionens analyse og konklusioner i dens tidligere beslutninger.

| (44) | Frankrig mener derfor, at tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001, hvori Kommissionen erklærede, at den forelagte plan for reorganisering af IFP var i overensstemmelse med betingelserne i Kommissionens beslutning af 4. februar 1998 om videreførelse for perioden 1998-2002 af den skattelignende afgift på visse olieprodukter, gav Frankrig grund til at tro, at alt var i orden. Frankrig gør opmærksom på, at Kommissionen i dette brev gav udtryk for, at reorganiseringsplanen hverken ændrede karakteren af IFP’s aktiviteter eller de franske virksomheders stilling i forhold til andre virksomheder i EU, hvad angik markedsføring og salg af processer, og Kommissionen gjorde ikke indsigelse mod forslagene til aftaler, heller ikke bestemmelsen om forhåndsret, som den dog var blevet gjort bekendt med i forbindelse med kontakterne med Frankrig siden den 5. marts 2001. Frankrig mener sig fuldt berettiget til at tro, at oprettelsen af Axens og undertegnelsen af aftalerne mellem IFP og Axens ikke indebar statsstøtte. Frankrig påpeger, at oprettelsen af Axens og undertegnelsen af aftalerne mellem IFP og Axens blev gennemført i fuld overensstemmelse med den plan, Kommissionen havde fået forelagt i marts 2001. |
| --- | --- |

(44)

Frankrig mener derfor, at tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001, hvori Kommissionen erklærede, at den forelagte plan for reorganisering af IFP var i overensstemmelse med betingelserne i Kommissionens beslutning af 4. februar 1998 om videreførelse for perioden 1998-2002 af den skattelignende afgift på visse olieprodukter, gav Frankrig grund til at tro, at alt var i orden. Frankrig gør opmærksom på, at Kommissionen i dette brev gav udtryk for, at reorganiseringsplanen hverken ændrede karakteren af IFP’s aktiviteter eller de franske virksomheders stilling i forhold til andre virksomheder i EU, hvad angik markedsføring og salg af processer, og Kommissionen gjorde ikke indsigelse mod forslagene til aftaler, heller ikke bestemmelsen om forhåndsret, som den dog var blevet gjort bekendt med i forbindelse med kontakterne med Frankrig siden den 5. marts 2001. Frankrig mener sig fuldt berettiget til at tro, at oprettelsen af Axens og undertegnelsen af aftalerne mellem IFP og Axens ikke indebar statsstøtte. Frankrig påpeger, at oprettelsen af Axens og undertegnelsen af aftalerne mellem IFP og Axens blev gennemført i fuld overensstemmelse med den plan, Kommissionen havde fået forelagt i marts 2001.

| (45) | Med hensyn til de ændringer, der er sket efterfølgende, og som Kommissionen ikke er blevet underrettet om, oplyser Frankrig følgende: IFP’s overtagelse af den fulde kontrol med Prosernat og Axens i slutningen af 2001 skete ikke efter IFP’s eget valg, men var en konsekvens af uafhængige aktørers handlinger. I øvrigt gør Frankrig opmærksom på, at Kommissionen i tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001 betragtede det som en garanti mod forskelsbehandling, at IFP havde mindst aktiemajoriteten i det nye selskab. For det andet gør Frankrig gældende, at aftalerne mellem IFP og Prosernat svarer til aftalerne mellem IFP og Axens, hvorfor man ikke anså det for nødvendigt at fremsende dem til Kommissionen. Endelig mener Frankrig ikke, det var nødvendigt at fremsende aftalen mellem IFP og Beicip-Franlab til Kommissionen, eftersom sidstnævnte virksomhed ifølge denne aftale skal dække IFP’s omkostninger 100 %. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til de ændringer, der er sket efterfølgende, og som Kommissionen ikke er blevet underrettet om, oplyser Frankrig følgende: IFP’s overtagelse af den fulde kontrol med Prosernat og Axens i slutningen af 2001 skete ikke efter IFP’s eget valg, men var en konsekvens af uafhængige aktørers handlinger. I øvrigt gør Frankrig opmærksom på, at Kommissionen i tjenestebrev D/52473 af 19. juni 2001 betragtede det som en garanti mod forskelsbehandling, at IFP havde mindst aktiemajoriteten i det nye selskab. For det andet gør Frankrig gældende, at aftalerne mellem IFP og Prosernat svarer til aftalerne mellem IFP og Axens, hvorfor man ikke anså det for nødvendigt at fremsende dem til Kommissionen. Endelig mener Frankrig ikke, det var nødvendigt at fremsende aftalen mellem IFP og Beicip-Franlab til Kommissionen, eftersom sidstnævnte virksomhed ifølge denne aftale skal dække IFP’s omkostninger 100 %.

| (46) | Frankrig erindrer om, at Kommissionen blev informeret om ændringen i IFP’s finansieringsform ved brev af 27. november 2002. |
| --- | --- |

(46)

Frankrig erindrer om, at Kommissionen blev informeret om ændringen i IFP’s finansieringsform ved brev af 27. november 2002.

4.2.   Bemærkninger vedrørende IFP’s overholdelse af bestemmelserne i direktiv 80/723/EØF

| (47) | Det er Frankrigs opfattelse, at princippet om adskillelse af regnskaberne for de enkelte aktiviteter, som er fastsat i artikel 1 i direktiv 80/723/EØF, er overholdt. Frankrig anfører i den forbindelse, at IFP’s budget er opdelt på fem »projektcentre«, en »informationsaktivitet« og en post for »sonderende forskning«, således at det er muligt at sondre mellem IFP’s forskellige aktiviteter. |
| --- | --- |

(47)

Det er Frankrigs opfattelse, at princippet om adskillelse af regnskaberne for de enkelte aktiviteter, som er fastsat i artikel 1 i direktiv 80/723/EØF, er overholdt. Frankrig anfører i den forbindelse, at IFP’s budget er opdelt på fem »projektcentre«, en »informationsaktivitet« og en post for »sonderende forskning«, således at det er muligt at sondre mellem IFP’s forskellige aktiviteter.

| (48) | Frankrig har desuden gjort rede for klassificeringen af projekter inden for de fem centre:






  a) | Projekter om erhvervelse af kompetencer, som ofte udvikles i samarbejde med andre forskningsinstitutter, har til formål at frembringe nye ideer. |
| --- | --- | --- |

(48)

Frankrig har desuden gjort rede for klassificeringen af projekter inden for de fem centre:

a)

Projekter om erhvervelse af kompetencer, som ofte udvikles i samarbejde med andre forskningsinstitutter, har til formål at frembringe nye ideer.

| b) | Industriforskningsprojekterne gennemføres af IFP med eller uden deltagelse af tredjeparter. I resultatcentret »Prospektering-Produktion« drejer projekterne sig om forskning i løsninger, der kan føre frem til nye metoder, programmel, kemiske tilsætningsstoffer, udstyr, processer og ekspertise. Projekterne i resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« drejer sig om udvikling af processer og produkter til fremstilling af brændstoffer, brændsel og petrokemiske mellemprodukter baseret på alle tilgængelige kulstofkilder. |
| --- | --- |

b)

Industriforskningsprojekterne gennemføres af IFP med eller uden deltagelse af tredjeparter. I resultatcentret »Prospektering-Produktion« drejer projekterne sig om forskning i løsninger, der kan føre frem til nye metoder, programmel, kemiske tilsætningsstoffer, udstyr, processer og ekspertise. Projekterne i resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« drejer sig om udvikling af processer og produkter til fremstilling af brændstoffer, brændsel og petrokemiske mellemprodukter baseret på alle tilgængelige kulstofkilder.

| c) | Projekter i centret »Udstyr og Materiel« drejer sig om udvikling af testbænke, afprøvningsudstyr, forsøgsanlæg og kontrolsløjfer samt installering af specialprogrammel og forvaltning af databaser. |
| --- | --- |

c)

Projekter i centret »Udstyr og Materiel« drejer sig om udvikling af testbænke, afprøvningsudstyr, forsøgsanlæg og kontrolsløjfer samt installering af specialprogrammel og forvaltning af databaser.

| d) | Projekter i centret »Støtteaktiviteter« omfatter kvalitetskontrol, programopfølgning og forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

d)

Projekter i centret »Støtteaktiviteter« omfatter kvalitetskontrol, programopfølgning og forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder.

| (49) | Endelig informerer Frankrig om IFP’s analytiske regnskabssystem, der gør det muligt at fordele indtægter (bortset fra bevillingen fra statsbudgettet) og omkostninger på de enkelte projekter inden for hvert projektcenter. |
| --- | --- |

(49)

Endelig informerer Frankrig om IFP’s analytiske regnskabssystem, der gør det muligt at fordele indtægter (bortset fra bevillingen fra statsbudgettet) og omkostninger på de enkelte projekter inden for hvert projektcenter.

4.3.   Bemærkninger vedrørende adskillelsen af IFP og dets datterselskaber

| (50) | Frankrig anfægter Kommissionens analyse, i henhold til hvilken IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed. Frankrig mener, at IFP og dets datterselskaber udgør særskilte enheder med forskellige formål. |
| --- | --- |

(50)

Frankrig anfægter Kommissionens analyse, i henhold til hvilken IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed. Frankrig mener, at IFP og dets datterselskaber udgør særskilte enheder med forskellige formål.

| (51) | For det første hævder Frankrig, at IFP’s forskningsaktivitet er en almennyttig opgave, der indgår i en nationalt, EU- og internationalt anerkendt sammenhæng med det formål at sikre kulbrinteforsyningen på lang sigt. |
| --- | --- |

(51)

For det første hævder Frankrig, at IFP’s forskningsaktivitet er en almennyttig opgave, der indgår i en nationalt, EU- og internationalt anerkendt sammenhæng med det formål at sikre kulbrinteforsyningen på lang sigt.

| (52) | For det andet mener Frankrig ikke, at brugen af begrebet »tilknyttede virksomheder«, der figurerer i bilag I til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (21) (»SMV-henstillingen«), er relevant i dette tilfælde. Frankrig henviser desuden til EF-retspraksis, hvorefter det faktum, at et moderselskab ejer et datterselskab 100 % ikke er tilstrækkeligt bevis for, at moderselskabet kontrollerer det pågældende datterselskab. Frankrig anfører også, at tilstedeværelsen af en eneretsaftale ikke er ensbetydende med, at datterselskabet ikke opererer uafhængigt, for i så fald ville traktatens artikel 81, der tager sigte på sådanne aftaler, være uden mening. Endelig mener Frankrig, at indtrykket af, at IFP og Axens opererer i fællesskab på markedet, er en logisk konsekvens af, at Axens distribuerer produkter, der er resultatet af IFP’s forskning, og at dette indtryk af fællesskab ikke må forveksles med økonomisk og forretningsmæssig afhængighed. |
| --- | --- |

(52)

For det andet mener Frankrig ikke, at brugen af begrebet »tilknyttede virksomheder«, der figurerer i bilag I til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (21) (»SMV-henstillingen«), er relevant i dette tilfælde. Frankrig henviser desuden til EF-retspraksis, hvorefter det faktum, at et moderselskab ejer et datterselskab 100 % ikke er tilstrækkeligt bevis for, at moderselskabet kontrollerer det pågældende datterselskab. Frankrig anfører også, at tilstedeværelsen af en eneretsaftale ikke er ensbetydende med, at datterselskabet ikke opererer uafhængigt, for i så fald ville traktatens artikel 81, der tager sigte på sådanne aftaler, være uden mening. Endelig mener Frankrig, at indtrykket af, at IFP og Axens opererer i fællesskab på markedet, er en logisk konsekvens af, at Axens distribuerer produkter, der er resultatet af IFP’s forskning, og at dette indtryk af fællesskab ikke må forveksles med økonomisk og forretningsmæssig afhængighed.

| (53) | For det tredje fremlægger Frankrig oplysninger, der skal påvise, at IFP’s datterselskaber opererer uafhængigt af moderselskabet. Frankrig anfører, at hvert datterselskab udarbejder sin egen strategi og får den godkendt af sin bestyrelse, hvori der ikke kun sidder repræsentanter for IFP. Frankrig tilføjer, at de aftaler, der er indgået mellem IFP og datterselskaberne, er i overensstemmelse med de almindelige retsregler og aftalelovgivningen, og at IFP’s repræsentant i denne forbindelse ikke deltager i afstemninger om spørgsmål vedrørende de pågældende aftaler. Frankrig præciserer, at datterselskaberne har deres egne udvalg og fuld ledelsesmæssig uafhængighed under aktionærernes kontrol, der følger den normale model med godkendelse af regnskab og årsberetning osv. Frankrig forklarer desuden, at IFP og datterselskaberne råder over hierarkisk og geografisk uafhængige finans- og regnskabsafdelinger med egne it- og forvaltningssystemer. Endelig påpeger Frankrig, at IFP’s datterselskaber selv bestemmer, hvilke produkter og tjenesteydelser de vil markedsføre. I den forbindelse præciserer Frankrig, at Axens helt frit kan acceptere eller afvise det forskningsarbejde, IFP forelægger, og nævner flere eksempler på processer, hvor Axens supplerer sine forskningsbehov via andre kontraktbaserede forbindelser. |
| --- | --- |

(53)

For det tredje fremlægger Frankrig oplysninger, der skal påvise, at IFP’s datterselskaber opererer uafhængigt af moderselskabet. Frankrig anfører, at hvert datterselskab udarbejder sin egen strategi og får den godkendt af sin bestyrelse, hvori der ikke kun sidder repræsentanter for IFP. Frankrig tilføjer, at de aftaler, der er indgået mellem IFP og datterselskaberne, er i overensstemmelse med de almindelige retsregler og aftalelovgivningen, og at IFP’s repræsentant i denne forbindelse ikke deltager i afstemninger om spørgsmål vedrørende de pågældende aftaler. Frankrig præciserer, at datterselskaberne har deres egne udvalg og fuld ledelsesmæssig uafhængighed under aktionærernes kontrol, der følger den normale model med godkendelse af regnskab og årsberetning osv. Frankrig forklarer desuden, at IFP og datterselskaberne råder over hierarkisk og geografisk uafhængige finans- og regnskabsafdelinger med egne it- og forvaltningssystemer. Endelig påpeger Frankrig, at IFP’s datterselskaber selv bestemmer, hvilke produkter og tjenesteydelser de vil markedsføre. I den forbindelse præciserer Frankrig, at Axens helt frit kan acceptere eller afvise det forskningsarbejde, IFP forelægger, og nævner flere eksempler på processer, hvor Axens supplerer sine forskningsbehov via andre kontraktbaserede forbindelser.

4.4.   Bemærkninger vedrørende tilstedeværelsen af statsstøtte

| (54) | Frankrig mener ikke, at finansieringen af IFP, der er en organisation med almennyttigt formål, udgør statsstøtte, og henviser til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996. |
| --- | --- |

(54)

Frankrig mener ikke, at finansieringen af IFP, der er en organisation med almennyttigt formål, udgør statsstøtte, og henviser til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996.

| (55) | For det første gør Frankrig gældende, at der i punkt 2.4, andet afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 står, at »når resultaterne af disse F & U-arbejder, der er finansieret af staten, stilles til rådighed for EF-virksomheder på et ikke-diskriminerende grundlag, går Kommissionen principielt ud fra, at der normalt ikke er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 92 (nu artikel 87), stk. 1, anførte betydning«. |
| --- | --- |

(55)

For det første gør Frankrig gældende, at der i punkt 2.4, andet afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 står, at »når resultaterne af disse F & U-arbejder, der er finansieret af staten, stilles til rådighed for EF-virksomheder på et ikke-diskriminerende grundlag, går Kommissionen principielt ud fra, at der normalt ikke er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 92 (nu artikel 87), stk. 1, anførte betydning«.

| (56) | I denne forbindelse oplyser Frankrig, at IFP udfører et meget stort antal forskningsopgaver, hvis resultater stilles til rådighed for virksomheder i EU uden nogen form for forskelsbehandling. For at sikre, at forskningsresultaterne er bredt tilgængelige, udgiver IFP bl.a. et videnskabeligt tidsskrift, offentliggør artikler om sine aktiviteter, præsenterer sit arbejde på kongresser, offentliggør forskningsarbejder online, er medlem af videnskabelige sammenslutninger og partnerskabsforetagender sammen med andre forskningscentre og tilbyder postuniversitær uddannelse inden for sine forskningsområder. |
| --- | --- |

(56)

I denne forbindelse oplyser Frankrig, at IFP udfører et meget stort antal forskningsopgaver, hvis resultater stilles til rådighed for virksomheder i EU uden nogen form for forskelsbehandling. For at sikre, at forskningsresultaterne er bredt tilgængelige, udgiver IFP bl.a. et videnskabeligt tidsskrift, offentliggør artikler om sine aktiviteter, præsenterer sit arbejde på kongresser, offentliggør forskningsarbejder online, er medlem af videnskabelige sammenslutninger og partnerskabsforetagender sammen med andre forskningscentre og tilbyder postuniversitær uddannelse inden for sine forskningsområder.

| (57) | Frankrig præciserer, at tre fjerdedele af forskningsbudgettet for resultatcentret »Prospektering-Produktion« går til grundforskning, og resultaterne formidles bredt uden nogen form for forskelsbehandling. Angående resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« oplyser Frankrig, at mange af dets forskningsresultater ligeledes formidles videre uden forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(57)

Frankrig præciserer, at tre fjerdedele af forskningsbudgettet for resultatcentret »Prospektering-Produktion« går til grundforskning, og resultaterne formidles bredt uden nogen form for forskelsbehandling. Angående resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« oplyser Frankrig, at mange af dets forskningsresultater ligeledes formidles videre uden forskelsbehandling.

| (58) | For det andet mener Frankrig, at Kommissionens argumentation i beslutningerne fra 1996 og 1998, hvorefter det »konstateres, at selv om IFP ikke altid fakturerer de faktiske forskningsomkostninger, er der ikke tale om forskelsbehandling af de virksomheder, til hvilke IFP overdrager resultater af den forskning, instituttet udfører alene eller som samarbejdsprojekter«, fortsat har gyldighed. |
| --- | --- |

(58)

For det andet mener Frankrig, at Kommissionens argumentation i beslutningerne fra 1996 og 1998, hvorefter det »konstateres, at selv om IFP ikke altid fakturerer de faktiske forskningsomkostninger, er der ikke tale om forskelsbehandling af de virksomheder, til hvilke IFP overdrager resultater af den forskning, instituttet udfører alene eller som samarbejdsprojekter«, fortsat har gyldighed.

| (59) | I denne forbindelse understreger Frankrig, at IFP på området for prospektering og produktion udfører industriforskning for et stort antal partnere i industrien baseret på et simpelt samarbejde eller i form af fælles industriprojekter (»Joint Industrial Projects«) med deltagelse af flere kunder og åbne for alle interesserede. |
| --- | --- |

(59)

I denne forbindelse understreger Frankrig, at IFP på området for prospektering og produktion udfører industriforskning for et stort antal partnere i industrien baseret på et simpelt samarbejde eller i form af fælles industriprojekter (»Joint Industrial Projects«) med deltagelse af flere kunder og åbne for alle interesserede.

| (60) | Hvad angår markedet for raffinering og petrokemi, mener Frankrig, at det vederlag, Axens betaler for forskningsresultater, som selskabet får stillet til rådighed af IFP, svarer til markedsvilkårene. Til denne finansielle modydelse føjer Frankrig Axens’ udgifter til udførelse af supplerende opgaver, der er nødvendige for udnyttelsen af de pågældende forskningsresultater, samt Axens’ yderligere omkostninger ved anvendelsen af andre teknologier og produkter end IFP’s. Ifølge Frankrig er den store andel af selskabets omsætning, der går til forskningsaktiviteter, et tydeligt tegn på, at Axens ikke har nogen konkurrencemæssig fordel af den forskning, IFP udfører for Axens’ regning. Frankrig fremlægger materiale, der viser, at Axens har anvendt væsentlig større beløb på sine forskningsaktiviteter, end hvad der er gennemsnittet for sektoren. |
| --- | --- |

(60)

Hvad angår markedet for raffinering og petrokemi, mener Frankrig, at det vederlag, Axens betaler for forskningsresultater, som selskabet får stillet til rådighed af IFP, svarer til markedsvilkårene. Til denne finansielle modydelse føjer Frankrig Axens’ udgifter til udførelse af supplerende opgaver, der er nødvendige for udnyttelsen af de pågældende forskningsresultater, samt Axens’ yderligere omkostninger ved anvendelsen af andre teknologier og produkter end IFP’s. Ifølge Frankrig er den store andel af selskabets omsætning, der går til forskningsaktiviteter, et tydeligt tegn på, at Axens ikke har nogen konkurrencemæssig fordel af den forskning, IFP udfører for Axens’ regning. Frankrig fremlægger materiale, der viser, at Axens har anvendt væsentlig større beløb på sine forskningsaktiviteter, end hvad der er gennemsnittet for sektoren.

| (61) | Frankrig hævder desuden, at meget af forskningsarbejdet i resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« udføres for andre industripartnere fra andre lande på trods af Axens’ forhåndsret. |
| --- | --- |

(61)

Frankrig hævder desuden, at meget af forskningsarbejdet i resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« udføres for andre industripartnere fra andre lande på trods af Axens’ forhåndsret.

| (62) | Frankrig konkluderer, at statens engagement til fordel for IFP ikke udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk, 1, fastsatte betydning, og at IFP’s datterselskaber ikke har nogen fordel af adgangen til resultaterne af den forskning, IFP udfører for deres regning. |
| --- | --- |

(62)

Frankrig konkluderer, at statens engagement til fordel for IFP ikke udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk, 1, fastsatte betydning, og at IFP’s datterselskaber ikke har nogen fordel af adgangen til resultaterne af den forskning, IFP udfører for deres regning.

4.5.   Bemærkninger vedrørende en eventuel statsstøttes forenelighed med traktaten

| (63) | Frankrig anfører, at såfremt statens engagement til fordel for IFP skulle blive fortolket som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning til gavn for Axens, ville denne støtte under alle omstændigheder være i overensstemmelse med fællesmarkedet. Frankrig fremlægger materiale, der skal vise, at støtten vil kunne betragtes som forenelig med traktaten i medfør af den i artikel 87, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelse. |
| --- | --- |

(63)

Frankrig anfører, at såfremt statens engagement til fordel for IFP skulle blive fortolket som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning til gavn for Axens, ville denne støtte under alle omstændigheder være i overensstemmelse med fællesmarkedet. Frankrig fremlægger materiale, der skal vise, at støtten vil kunne betragtes som forenelig med traktaten i medfør af den i artikel 87, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelse.

| (64) | For det første mener Frankrig, at statens finansiering af Axens’ industriforskning ikke overstiger de i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte øvre grænser. Frankrig oplyser i den forbindelse beløbene dels for de af IFP krævede afgifter for den industriforskning, IFP har udført sammen med Axens, dels for de af Axens betalte vederlag [...] (15). |
| --- | --- |

(64)

For det første mener Frankrig, at statens finansiering af Axens’ industriforskning ikke overstiger de i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte øvre grænser. Frankrig oplyser i den forbindelse beløbene dels for de af IFP krævede afgifter for den industriforskning, IFP har udført sammen med Axens, dels for de af Axens betalte vederlag [...] (15).

| (65) | For det andet anfører Frankrig, at en potentiel støtte til fordel for Axens ville have en tilskyndelsesvirkning. Frankrig fremlægger i den forbindelse statistikker, der viser en gradvis forøgelse både af Axens’ udgifter til F & U og af F & U-personalet og af disse udgifters procentvise andel af omsætningen. Frankrig giver desuden eksempler på Axens’ projekter, som ikke kunne være gennemført uden IFP’s bistand. Endelig hævder Frankrig, at alle Axens’ konkurrenter, især i USA, modtager omfattende offentlig støtte. |
| --- | --- |

(65)

For det andet anfører Frankrig, at en potentiel støtte til fordel for Axens ville have en tilskyndelsesvirkning. Frankrig fremlægger i den forbindelse statistikker, der viser en gradvis forøgelse både af Axens’ udgifter til F & U og af F & U-personalet og af disse udgifters procentvise andel af omsætningen. Frankrig giver desuden eksempler på Axens’ projekter, som ikke kunne være gennemført uden IFP’s bistand. Endelig hævder Frankrig, at alle Axens’ konkurrenter, især i USA, modtager omfattende offentlig støtte.

| (66) | Som et sidste punkt erindrer Frankrig om statsstøttens strategiske betydning for innovation og F & U, som Kommissionen også erkender i forbindelse med relanceringen af Lissabonstrategien, og som kommer til udtryk i handlingsplanen for statsstøtte. |
| --- | --- |

(66)

Som et sidste punkt erindrer Frankrig om statsstøttens strategiske betydning for innovation og F & U, som Kommissionen også erkender i forbindelse med relanceringen af Lissabonstrategien, og som kommer til udtryk i handlingsplanen for statsstøtte.

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

5.1.   Indholdet af den klage, der gav anledning til undersøgelsesproceduren

| (67) | Klageren ønsker ikke sin identitet oplyst af frygt for negative forretningsmæssige konsekvenser. Klageren mener, at hans interesser er direkte truet af Frankrigs støtte til IFP og/eller dets datterselskab Axens. Axens, der er konkurrent til klageren, har siden sin oprettelse forfulgt en aggressiv forretningspolitik centreret om licenserne til teknologier, der udelukkende er udviklet via moderselskabet IFP’s F & U-aktiviteter. |
| --- | --- |

(67)

Klageren ønsker ikke sin identitet oplyst af frygt for negative forretningsmæssige konsekvenser. Klageren mener, at hans interesser er direkte truet af Frankrigs støtte til IFP og/eller dets datterselskab Axens. Axens, der er konkurrent til klageren, har siden sin oprettelse forfulgt en aggressiv forretningspolitik centreret om licenserne til teknologier, der udelukkende er udviklet via moderselskabet IFP’s F & U-aktiviteter.

| (68) | Klagen er koncentreret om IFP’s særlige aktivitetsområder, dvs. teknologier og katalysatorer til raffinering, gasbehandling og petrokemisk produktion, og om Axens’ licensvirksomhed på disse områder. Klageren mener, at Axens på disse områder konkurrerer direkte med andre markedsaktører uden at skulle afholde de faktiske F & U-omkostninger, eftersom Axens er enedistributør af de teknologier, IFP har udviklet med økonomisk støtte fra staten. Desuden kan IFP/Axens tilsammen ifølge klageren gennemføre F & U-aktiviteter, som ikke ville være rentable for ikke-subventionerede virksomheder. |
| --- | --- |

(68)

Klagen er koncentreret om IFP’s særlige aktivitetsområder, dvs. teknologier og katalysatorer til raffinering, gasbehandling og petrokemisk produktion, og om Axens’ licensvirksomhed på disse områder. Klageren mener, at Axens på disse områder konkurrerer direkte med andre markedsaktører uden at skulle afholde de faktiske F & U-omkostninger, eftersom Axens er enedistributør af de teknologier, IFP har udviklet med økonomisk støtte fra staten. Desuden kan IFP/Axens tilsammen ifølge klageren gennemføre F & U-aktiviteter, som ikke ville være rentable for ikke-subventionerede virksomheder.

| (69) | Klageren mener, at elementerne af statsstøtte kan identificeres direkte i statens tilskud til IFP, IFP’s oprettelse af og kapitaltilførsel til det kommercielle datterselskab Axens, finansieringen af IFP’s afdeling for raffinering og petrokemi, der har Axens som enedistributør, samt i de enelicenser, IFP giver Axens til IFP’s teknologier. |
| --- | --- |

(69)

Klageren mener, at elementerne af statsstøtte kan identificeres direkte i statens tilskud til IFP, IFP’s oprettelse af og kapitaltilførsel til det kommercielle datterselskab Axens, finansieringen af IFP’s afdeling for raffinering og petrokemi, der har Axens som enedistributør, samt i de enelicenser, IFP giver Axens til IFP’s teknologier.

| (70) | Klageren finder, at statens nuværende finansiering af IFP’s og Axens’ aktiviteter, som ikke er blevet anmeldt til Kommissionen og ikke er omfattet af Kommissionens tidligere beslutninger, udgør ulovlig statsstøtte. I den forbindelse fremhæver klageren de konkrete forskelle mellem konklusionerne i Kommissionens tidligere beslutninger og IFP’s og Axens’ aktuelle situation:






  — | Datterselskabet Axens er en kommerciel virksomhed. |
| --- | --- | --- |

(70)

Klageren finder, at statens nuværende finansiering af IFP’s og Axens’ aktiviteter, som ikke er blevet anmeldt til Kommissionen og ikke er omfattet af Kommissionens tidligere beslutninger, udgør ulovlig statsstøtte. I den forbindelse fremhæver klageren de konkrete forskelle mellem konklusionerne i Kommissionens tidligere beslutninger og IFP’s og Axens’ aktuelle situation:

—

Datterselskabet Axens er en kommerciel virksomhed.

| — | Axens har eneadgang eller privilegeret adgang til IFP’s tjenesteydelser og forskningsresultater. |
| --- | --- |

—

Axens har eneadgang eller privilegeret adgang til IFP’s tjenesteydelser og forskningsresultater.

| — | IFP ejer 100 % af aktierne i Axens. |
| --- | --- |

—

IFP ejer 100 % af aktierne i Axens.

| — | Hovedparten af aktørerne på markedet for de pågældende teknologier, herunder klageren, er ikke subventioneret. IFP/Axens’ subventionerede aktiviteter medfører prisfordrejning. |
| --- | --- |

—

Hovedparten af aktørerne på markedet for de pågældende teknologier, herunder klageren, er ikke subventioneret. IFP/Axens’ subventionerede aktiviteter medfører prisfordrejning.

| (71) | Klageren mener således, at IFP adskiller sig klart fra den model for et offentligt forskningsinstitut uden profit for øje, der er omhandlet i punkt 2.4 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, når det gælder datterselskabet Axens’ kommercielle aktiviteter. Klageren hævder tværtimod, at IFP og Axens udgør én fælles økonomisk enhed, der opererer på markedet i direkte konkurrence med de øvrige aktører. Ifølge klageren tyder flere ting på, at IFP og Axens bør betragtes som én fælles økonomisk enhed og dermed som en virksomhed i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning:






  — | IFP ejer 100 % af kapitalen i Axens. |
| --- | --- | --- |

(71)

Klageren mener således, at IFP adskiller sig klart fra den model for et offentligt forskningsinstitut uden profit for øje, der er omhandlet i punkt 2.4 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, når det gælder datterselskabet Axens’ kommercielle aktiviteter. Klageren hævder tværtimod, at IFP og Axens udgør én fælles økonomisk enhed, der opererer på markedet i direkte konkurrence med de øvrige aktører. Ifølge klageren tyder flere ting på, at IFP og Axens bør betragtes som én fælles økonomisk enhed og dermed som en virksomhed i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning:

—

IFP ejer 100 % af kapitalen i Axens.

| — | IFP optræder som aktiv aktionær ved at medvirke ved fastlæggelsen af strategien for datterselskaberne. |
| --- | --- |

—

IFP optræder som aktiv aktionær ved at medvirke ved fastlæggelsen af strategien for datterselskaberne.

| — | Medarbejdere fra Axens og IFP besøger sammen potentielle kunder. |
| --- | --- |

—

Medarbejdere fra Axens og IFP besøger sammen potentielle kunder.

| — | Axens benytter sit navn i forbindelse med IFP’s teknologier (som det fremgår af Axens’ logo, hvori IFP’s logo er indtegnet). |
| --- | --- |

—

Axens benytter sit navn i forbindelse med IFP’s teknologier (som det fremgår af Axens’ logo, hvori IFP’s logo er indtegnet).

| (72) | De midler, den franske stat betaler til det fælles foretagende IFP/Axens til finansiering af forskning i teknologier til raffinering, gasbehandling og petrokemi, er statsmidler. Ifølge klagerens skøn andrager IFP’s F & U-udgifter på disse områder ca. 100 mio. EUR, men Axens refunderer moderselskabet under halvdelen af disse udgifter. Klageren anslår derfor, at støtten til IFP/Axens beløber sig til 50 mio. EUR om året. |
| --- | --- |

(72)

De midler, den franske stat betaler til det fælles foretagende IFP/Axens til finansiering af forskning i teknologier til raffinering, gasbehandling og petrokemi, er statsmidler. Ifølge klagerens skøn andrager IFP’s F & U-udgifter på disse områder ca. 100 mio. EUR, men Axens refunderer moderselskabet under halvdelen af disse udgifter. Klageren anslår derfor, at støtten til IFP/Axens beløber sig til 50 mio. EUR om året.

| (73) | Den konkurrencemæssige fordel består ifølge klageren i, at IFP/Axens ikke selv skal dække samtlige F & U-udgifter og derfor kan presse markedspriserne på de pågældende områder. Klageren mener, at en sådan fordel indebærer risiko for, at andre virksomheder tvinges ud af markedet. |
| --- | --- |

(73)

Den konkurrencemæssige fordel består ifølge klageren i, at IFP/Axens ikke selv skal dække samtlige F & U-udgifter og derfor kan presse markedspriserne på de pågældende områder. Klageren mener, at en sådan fordel indebærer risiko for, at andre virksomheder tvinges ud af markedet.

| (74) | Ifølge klageren dækker markedet for de pågældende teknologier hele verden eller i hvert fald hele Europa. Statsstøtten til fordel for IFP/Axens påvirker således samhandelen inden for EU. |
| --- | --- |

(74)

Ifølge klageren dækker markedet for de pågældende teknologier hele verden eller i hvert fald hele Europa. Statsstøtten til fordel for IFP/Axens påvirker således samhandelen inden for EU.

| (75) | Klageren mener derfor, at statens engagement til fordel for IFP/Axens helt klart udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning. |
| --- | --- |

(75)

Klageren mener derfor, at statens engagement til fordel for IFP/Axens helt klart udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning.

| (76) | Klageren gør gældende, at eftersom udviklingen af teknologier til raffinering er en aktivitet, som ligger tæt på det marked, hvor forskningsresultaterne er direkte afsættelige, falder den ikke ind under definitionen på aktiviteter på prækonkurrencestadiet i F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Derfor er denne støtte til IFP/Axens at betragte som driftsstøtte, som er uforenelig med traktatens bestemmelser om statsstøtte. |
| --- | --- |

(76)

Klageren gør gældende, at eftersom udviklingen af teknologier til raffinering er en aktivitet, som ligger tæt på det marked, hvor forskningsresultaterne er direkte afsættelige, falder den ikke ind under definitionen på aktiviteter på prækonkurrencestadiet i F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Derfor er denne støtte til IFP/Axens at betragte som driftsstøtte, som er uforenelig med traktatens bestemmelser om statsstøtte.

| (77) | Klageren understreger, at selv om man betragtede IFP/Axens’ aktiviteter som udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet, overstiger støtten den tilladte grænse, der er fastsat i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 for sådanne aktiviteter, dvs. 25 %, og kan meget vel også vise sig at overstige den fastsatte grænse for industriforskning, som er 50 %. |
| --- | --- |

(77)

Klageren understreger, at selv om man betragtede IFP/Axens’ aktiviteter som udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet, overstiger støtten den tilladte grænse, der er fastsat i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 for sådanne aktiviteter, dvs. 25 %, og kan meget vel også vise sig at overstige den fastsatte grænse for industriforskning, som er 50 %.

| (78) | Hvis man forudsætter, at det drejer sig om F & U-aktiviteter i overensstemmelse med definitionen i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, mener klageren, at støttens tilskyndelsesvirkning er diskutabel. Ifølge klageren afholder støtten til IFP/Axens de øvrige markedsaktører fra at investere i F & U på disse områder, fordi deres indtjening herfra påvirkes af statsstøtten, hvorfor de ikke kan få dækket deres F & U-udgifter. |
| --- | --- |

(78)

Hvis man forudsætter, at det drejer sig om F & U-aktiviteter i overensstemmelse med definitionen i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, mener klageren, at støttens tilskyndelsesvirkning er diskutabel. Ifølge klageren afholder støtten til IFP/Axens de øvrige markedsaktører fra at investere i F & U på disse områder, fordi deres indtjening herfra påvirkes af statsstøtten, hvorfor de ikke kan få dækket deres F & U-udgifter.

| (79) | Klageren konkluderer derfor, at statsstøtten til fordel for IFP/Axens er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(79)

Klageren konkluderer derfor, at statsstøtten til fordel for IFP/Axens er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet.

5.2.   Axens’ bemærkninger

| (80) | For det første erindrer selskabet Axens om, at det blev oprettet i 2001 for at samle IFP’s aktiviteter inden for raffinerings- og petrokemiske processer i én enkelt, mere kommercielt orienteret virksomhed, som også skulle omfatte aktiviteterne i det datterselskab, der fremstillede katalysatorer. Axens anfører, at det selv varetager alle funktioner (finansielle, juridiske og personalemæssige), der gør det til en helt selvstændig virksomhed, og selskabets egen ledelse med den administrerende direktør i spidsen er ansvarlig for den daglige drift. Axens mener selv, at kun ganske få beslutninger træffes på bestyrelsesplan, og at aktionærerne i høj grad overlader det til ledelsen at træffe selvstændige beslutninger på det forretningsmæssige og industrielle område. Axens anfægter således Kommissionens analyse, ifølge hvilken IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed. |
| --- | --- |

(80)

For det første erindrer selskabet Axens om, at det blev oprettet i 2001 for at samle IFP’s aktiviteter inden for raffinerings- og petrokemiske processer i én enkelt, mere kommercielt orienteret virksomhed, som også skulle omfatte aktiviteterne i det datterselskab, der fremstillede katalysatorer. Axens anfører, at det selv varetager alle funktioner (finansielle, juridiske og personalemæssige), der gør det til en helt selvstændig virksomhed, og selskabets egen ledelse med den administrerende direktør i spidsen er ansvarlig for den daglige drift. Axens mener selv, at kun ganske få beslutninger træffes på bestyrelsesplan, og at aktionærerne i høj grad overlader det til ledelsen at træffe selvstændige beslutninger på det forretningsmæssige og industrielle område. Axens anfægter således Kommissionens analyse, ifølge hvilken IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed.

| (81) | For det andet gør Axens opmærksom på, at reorganiseringen i 2001 blev gennemført i overensstemmelse med den plan, der var udtrykkeligt godkendt af Kommissionen. Axens følte sig berettiget til at stole på, at den nye juridiske og finansielle struktur var fuldt lovlig; det forhold, at der nu rejses tvivl om selskabets legitimitet, vil hæmme dets udvikling i alvorlig grad. |
| --- | --- |

(81)

For det andet gør Axens opmærksom på, at reorganiseringen i 2001 blev gennemført i overensstemmelse med den plan, der var udtrykkeligt godkendt af Kommissionen. Axens følte sig berettiget til at stole på, at den nye juridiske og finansielle struktur var fuldt lovlig; det forhold, at der nu rejses tvivl om selskabets legitimitet, vil hæmme dets udvikling i alvorlig grad.

| (82) | For det tredje gør Axens gældende, at hovedparten af aktørerne på markederne for teknologier og katalysatorer inden for raffinering og petrokemi benytter sig af en kombination af intern forskning og samarbejdsforskningsprojekter. Selskabet Criterion, der er et datterselskab af Shell, har adgang til moderselskabets forskning, ABB Lummus har indgået aftaler med Chevron og Shell, UOP med Total og andre virksomheder og Albermale med ExxonMobil. Axens anfører, at dets samarbejde med IFP er af tilsvarende art og blev struktureret tilstrækkeligt gennemsigtigt via de tre forsknings- og licensaftaler. Disse aftaler er efter begge parters opfattelse baseret på en normal forretningsmæssig model. Axens mener, at det forhold, at den del af dets omsætning, der går til forskningsudgifter, er fuldt sammenlignelig med konkurrenternes F & U-indsats, er et yderligere bevis på, at Axens ikke har nogen fordel af sine forbindelser med IFP. |
| --- | --- |

(82)

For det tredje gør Axens gældende, at hovedparten af aktørerne på markederne for teknologier og katalysatorer inden for raffinering og petrokemi benytter sig af en kombination af intern forskning og samarbejdsforskningsprojekter. Selskabet Criterion, der er et datterselskab af Shell, har adgang til moderselskabets forskning, ABB Lummus har indgået aftaler med Chevron og Shell, UOP med Total og andre virksomheder og Albermale med ExxonMobil. Axens anfører, at dets samarbejde med IFP er af tilsvarende art og blev struktureret tilstrækkeligt gennemsigtigt via de tre forsknings- og licensaftaler. Disse aftaler er efter begge parters opfattelse baseret på en normal forretningsmæssig model. Axens mener, at det forhold, at den del af dets omsætning, der går til forskningsudgifter, er fuldt sammenlignelig med konkurrenternes F & U-indsats, er et yderligere bevis på, at Axens ikke har nogen fordel af sine forbindelser med IFP.

| (83) | Endelig understreger Axens, at det konkurrerer med meget stærke aktører, der i mange tilfælde støttes af staten i hjemlandet. I USA opererer Department of Energy således med et budget på flere hundrede millioner dollars til støtte for forskningsprojekter. |
| --- | --- |

(83)

Endelig understreger Axens, at det konkurrerer med meget stærke aktører, der i mange tilfælde støttes af staten i hjemlandet. I USA opererer Department of Energy således med et budget på flere hundrede millioner dollars til støtte for forskningsprojekter.

5.3.   UOP’s bemærkninger

| (84) | Selskabet UOP Limited har hjemsted i Det Forenede Kongerige. Selskabet råder over to produktionsanlæg i henholdsvis Det Forenede Kongerige og Italien og er aktivt i 17 EU-lande. Selskabet har specialiseret sig i procesdesign, -teknik og -licenser og dertil knyttede tjenesteydelser, f.eks. omdannelse af olie, fremstilling af rene brændstoffer, afsvovling af brændstoffer samt petrokemiske teknologier. UOP fremstiller også katalysatorer, molekylære filtre, absorptionsmidler og specialudstyr. |
| --- | --- |

(84)

Selskabet UOP Limited har hjemsted i Det Forenede Kongerige. Selskabet råder over to produktionsanlæg i henholdsvis Det Forenede Kongerige og Italien og er aktivt i 17 EU-lande. Selskabet har specialiseret sig i procesdesign, -teknik og -licenser og dertil knyttede tjenesteydelser, f.eks. omdannelse af olie, fremstilling af rene brændstoffer, afsvovling af brændstoffer samt petrokemiske teknologier. UOP fremstiller også katalysatorer, molekylære filtre, absorptionsmidler og specialudstyr.

| (85) | UOP og IFP/Axens er konkurrenter på området for produktionsteknologier og afsvovling af benzin, fremstilling og udvinding af aromastoffer samt på området for katalysatorer til en bred vifte af processer til fremstilling af rene brændstoffer. UOP er meget tilfreds med, at der er indledt en formel undersøgelsesprocedure over for støtten til IFP, og er enig med Kommissionen i hovedparten af dennes konklusioner. |
| --- | --- |

(85)

UOP og IFP/Axens er konkurrenter på området for produktionsteknologier og afsvovling af benzin, fremstilling og udvinding af aromastoffer samt på området for katalysatorer til en bred vifte af processer til fremstilling af rene brændstoffer. UOP er meget tilfreds med, at der er indledt en formel undersøgelsesprocedure over for støtten til IFP, og er enig med Kommissionen i hovedparten af dennes konklusioner.

| (86) | For det første mener UOP, at der har været tale om en klar udvidelse af IFP’s aktiviteter i de senere år. IFP skulle således have omstruktureret en licensaktivitet, der tidligere var forholdsvis ubetydelig og åben for alle virksomheder, således at den nu konkurrerer direkte med de private aktører på markedet for processer. UOP erindrer om, at EF-retspraksis foreskriver, at når staten beslutter at optræde som økonomisk aktør, skal den agere på samme vilkår som en privat aktør. UOP mener i den sammenhæng, at et driftsunderskud på over 555 mio. EUR over de seneste tre år ikke er acceptabelt for en normal aktionær. |
| --- | --- |

(86)

For det første mener UOP, at der har været tale om en klar udvidelse af IFP’s aktiviteter i de senere år. IFP skulle således have omstruktureret en licensaktivitet, der tidligere var forholdsvis ubetydelig og åben for alle virksomheder, således at den nu konkurrerer direkte med de private aktører på markedet for processer. UOP erindrer om, at EF-retspraksis foreskriver, at når staten beslutter at optræde som økonomisk aktør, skal den agere på samme vilkår som en privat aktør. UOP mener i den sammenhæng, at et driftsunderskud på over 555 mio. EUR over de seneste tre år ikke er acceptabelt for en normal aktionær.

| (87) | I den forbindelse har UOP anmodet Kommissionen om at give Frankrig påbud om at suspendere den offentlige støtte til IFP med henvisning til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (22). |
| --- | --- |

(87)

I den forbindelse har UOP anmodet Kommissionen om at give Frankrig påbud om at suspendere den offentlige støtte til IFP med henvisning til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (22).

| (88) | For det andet skønner UOP, at det forhold, at IFP/Axens ikke selv skal dække alle deres F & U-udgifter, ikke blot har gjort det muligt for dem at sætte sig på en betydelig andel af markedet for raffineringsteknik og petrokemi, men også at bringe konkurrenternes rentabilitet i fare. UOP gør desuden gældende, at IFP/Axens’ meget markedsnære position og begrænsede F & U-aktiviteter er udtryk for, at statsstøtten ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Endelig mener UOP, at de private aktører på mellemlang sigt vil være nødsaget til at skære ned på deres F & U-udgifter for fortsat at kunne konkurrere med et foretagende, der modtager omfattende statsstøtte. |
| --- | --- |

(88)

For det andet skønner UOP, at det forhold, at IFP/Axens ikke selv skal dække alle deres F & U-udgifter, ikke blot har gjort det muligt for dem at sætte sig på en betydelig andel af markedet for raffineringsteknik og petrokemi, men også at bringe konkurrenternes rentabilitet i fare. UOP gør desuden gældende, at IFP/Axens’ meget markedsnære position og begrænsede F & U-aktiviteter er udtryk for, at statsstøtten ikke har nogen tilskyndelsesvirkning. Endelig mener UOP, at de private aktører på mellemlang sigt vil være nødsaget til at skære ned på deres F & U-udgifter for fortsat at kunne konkurrere med et foretagende, der modtager omfattende statsstøtte.

| (89) | For det tredje er UOP enig i Kommissionens analyse, hvorefter IFP og Axens udgør én samlet økonomisk enhed. Både kapitalstrukturen, personkredsen i ledelsen, de privilegerede relationer og graden af økonomisk integration mellem IFP og Axens leder til denne konklusion. I den forbindelse understreger UOP, at de to selskabers økonomiske integration er bevist i og med, at Axens er enedistributør af de teknologier, der er udviklet af IFP, og den første og potentielt eneste modtager af IFP’s forskningsresultater. De pågældende aftaler viser ifølge UOP, at IFP og Axens helt klart er indbyrdes afhængige, arbejder sammen og forfølger de samme interesser på markedet. UOP mener også, at IFP som eneaktionær i Axens er i stand til at fastlægge Axens’ strategi på kort og mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(89)

For det tredje er UOP enig i Kommissionens analyse, hvorefter IFP og Axens udgør én samlet økonomisk enhed. Både kapitalstrukturen, personkredsen i ledelsen, de privilegerede relationer og graden af økonomisk integration mellem IFP og Axens leder til denne konklusion. I den forbindelse understreger UOP, at de to selskabers økonomiske integration er bevist i og med, at Axens er enedistributør af de teknologier, der er udviklet af IFP, og den første og potentielt eneste modtager af IFP’s forskningsresultater. De pågældende aftaler viser ifølge UOP, at IFP og Axens helt klart er indbyrdes afhængige, arbejder sammen og forfølger de samme interesser på markedet. UOP mener også, at IFP som eneaktionær i Axens er i stand til at fastlægge Axens’ strategi på kort og mellemlang sigt.

| (90) | For det fjerde er UOP enig med Kommissionen i, at for at der ikke kan være tale om en fordel for IFP/Axens, skal IFP’s udgifter til den F & U, der udføres i samarbejde med eller på vegne af Axens, finansieres med indtægter hidrørende fra markedet. |
| --- | --- |

(90)

For det fjerde er UOP enig med Kommissionen i, at for at der ikke kan være tale om en fordel for IFP/Axens, skal IFP’s udgifter til den F & U, der udføres i samarbejde med eller på vegne af Axens, finansieres med indtægter hidrørende fra markedet.

| (91) | For det femte foreslår UOP, at Kommissionen tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for markedet for licenser til procesteknologi, når den skal vurdere, hvordan IFP/Axens’ F & U-aktiviteter relaterer sig til forskningskategorierne i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Med særlige forhold tænkes her på, at IFP/Axens og deres konkurrenter ikke markedsfører og sælger et produkt eller en tjenesteydelse, men en proces. Ifølge UOP må den kendsgerning, at industrien sædvanligvis bruger betegnelsen »F & U« for udviklingen af en afsættelig proces, ikke få Kommissionen til at glemme, at denne udvikling foregår i et led efter F & U-aktiviteter, således som de er defineret i F & U-rammebestemmelserne fra 1996. UOP gør i den forbindelse gældende, at F & U for de industrier, der beskæftiger sig med raffinerings- og petrokemiske processer, kan inddeles i tre etaper:






  a) | en grundforskningsetape, hvor de nye materialer og koncepter for processer udvikles og afprøves frem til udførelsen af et egentligt hovedforsøg (23) |
| --- | --- | --- |

(91)

For det femte foreslår UOP, at Kommissionen tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for markedet for licenser til procesteknologi, når den skal vurdere, hvordan IFP/Axens’ F & U-aktiviteter relaterer sig til forskningskategorierne i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Med særlige forhold tænkes her på, at IFP/Axens og deres konkurrenter ikke markedsfører og sælger et produkt eller en tjenesteydelse, men en proces. Ifølge UOP må den kendsgerning, at industrien sædvanligvis bruger betegnelsen »F & U« for udviklingen af en afsættelig proces, ikke få Kommissionen til at glemme, at denne udvikling foregår i et led efter F & U-aktiviteter, således som de er defineret i F & U-rammebestemmelserne fra 1996. UOP gør i den forbindelse gældende, at F & U for de industrier, der beskæftiger sig med raffinerings- og petrokemiske processer, kan inddeles i tre etaper:

a)

en grundforskningsetape, hvor de nye materialer og koncepter for processer udvikles og afprøves frem til udførelsen af et egentligt hovedforsøg (23)

| b) | en etape for udvikling af processer og materialer, hvor koncepterne for de fundne materialer og processer udvikles til kommerciel udnyttelse |
| --- | --- |

b)

en etape for udvikling af processer og materialer, hvor koncepterne for de fundne materialer og processer udvikles til kommerciel udnyttelse

| c) | en etape for udvikling af anvendelsen, hvor der konstrueres værktøjer, der sikrer reproducerbare resultater og gør det muligt at fremstille materialer, så processen kan lanceres i en kompetitiv kontekst. |
| --- | --- |

c)

en etape for udvikling af anvendelsen, hvor der konstrueres værktøjer, der sikrer reproducerbare resultater og gør det muligt at fremstille materialer, så processen kan lanceres i en kompetitiv kontekst.

| (92) | Efter UOP’s opfattelse er etape b) og c) integrerende dele af den kommercielle udvikling. |
| --- | --- |

(92)

Efter UOP’s opfattelse er etape b) og c) integrerende dele af den kommercielle udvikling.

| (93) | Endelig har UOP, selv om det er enig i Kommissionens analyse af den tætte økonomiske forbindelse mellem IFP og Axens, ønsket at fremkomme med yderligere argumenter for det tilfælde, at Kommissionen efter den formelle undersøgelsesprocedure skulle nå til den konklusion, at IFP og Axens udgør to særskilte økonomiske enheder. Ifølge UOP tilbyder markedet for processer produkter, der ikke er sammenlignelige. Den eneste måde, hvorpå man kan sikre sig, at Axens betaler markedsprisen for IFP’s forskningsresultater, vil være at anvende en udbudsprocedure. UOP mener, at således, at forhåndsretten i sig selv udgør en fordel, eftersom IFP ved at give Axens forhåndsret afskærer sig fra på grundlag af et udbud at overlade sine forskningsresultater til den højstbydende aktør på markedet. |
| --- | --- |

(93)

Endelig har UOP, selv om det er enig i Kommissionens analyse af den tætte økonomiske forbindelse mellem IFP og Axens, ønsket at fremkomme med yderligere argumenter for det tilfælde, at Kommissionen efter den formelle undersøgelsesprocedure skulle nå til den konklusion, at IFP og Axens udgør to særskilte økonomiske enheder. Ifølge UOP tilbyder markedet for processer produkter, der ikke er sammenlignelige. Den eneste måde, hvorpå man kan sikre sig, at Axens betaler markedsprisen for IFP’s forskningsresultater, vil være at anvende en udbudsprocedure. UOP mener, at således, at forhåndsretten i sig selv udgør en fordel, eftersom IFP ved at give Axens forhåndsret afskærer sig fra på grundlag af et udbud at overlade sine forskningsresultater til den højstbydende aktør på markedet.

6.   FRANKRIGS SVAR PÅ BEMÆRKNINGERNE FRA DE INTERESSEREDE PARTER

| (94) | Frankrig har følgende svar på UOP’s bemærkninger og klagen: |
| --- | --- |

(94)

Frankrig har følgende svar på UOP’s bemærkninger og klagen:

6.1.   Svar på UOP’s bemærkninger

| (95) | For det første tilbageviser Frankrig UOP’s påstand om, at IFP/Axens skulle være én samlet virksomhed, med en henvisning til Axens’ uafhængighed af IFP og til, at IFP er en forsknings-, uddannelses- og dokumentationsinstitution, hvilket adskiller den grundlæggende fra Axens og UOP. |
| --- | --- |

(95)

For det første tilbageviser Frankrig UOP’s påstand om, at IFP/Axens skulle være én samlet virksomhed, med en henvisning til Axens’ uafhængighed af IFP og til, at IFP er en forsknings-, uddannelses- og dokumentationsinstitution, hvilket adskiller den grundlæggende fra Axens og UOP.

| (96) | Hvad angår Axens’ uafhængighed af IFP, erindrer Frankrig først og fremmest om, at en struktur, hvor en virksomhed ejer hele aktiekapitalen i et datterselskab, ifølge EF-retspraksis ikke er et tilstrækkeligt kriterium til at fastslå, at datterselskabet kan betragtes som økonomisk uafhængigt af moderselskabet. Axens, der ganske vist ejes 100 % af IFP, er fuldstændigt uafhængigt på det relevante marked. Der er flere beviser på en sådan uafhængighed:






  a) | Axens har en selvstændig beslutningsproces og sin egen finansielle og personalemæssige organisation. |
| --- | --- | --- |

(96)

Hvad angår Axens’ uafhængighed af IFP, erindrer Frankrig først og fremmest om, at en struktur, hvor en virksomhed ejer hele aktiekapitalen i et datterselskab, ifølge EF-retspraksis ikke er et tilstrækkeligt kriterium til at fastslå, at datterselskabet kan betragtes som økonomisk uafhængigt af moderselskabet. Axens, der ganske vist ejes 100 % af IFP, er fuldstændigt uafhængigt på det relevante marked. Der er flere beviser på en sådan uafhængighed:

a)

Axens har en selvstændig beslutningsproces og sin egen finansielle og personalemæssige organisation.

| b) | Axens fastsætter selv sin forretningspolitik, sine salgsmål og sine dækningsbidrag. |
| --- | --- |

b)

Axens fastsætter selv sin forretningspolitik, sine salgsmål og sine dækningsbidrag.

| c) | Axens opererer på markedet for raffinering og petrokemi i eget navn og for egen regning og har beføjelse til at indgå kontrakter uden forudgående tilladelse fra IFP. |
| --- | --- |

c)

Axens opererer på markedet for raffinering og petrokemi i eget navn og for egen regning og har beføjelse til at indgå kontrakter uden forudgående tilladelse fra IFP.

| d) | Axens er finansielt uafhængigt af IFP inden for de grænser, der er fastsat i selskabets vedtægter, og er ikke enedistributør af IFP’s teknologier. |
| --- | --- |

d)

Axens er finansielt uafhængigt af IFP inden for de grænser, der er fastsat i selskabets vedtægter, og er ikke enedistributør af IFP’s teknologier.

| (97) | Med hensyn til IFP’s karakter af almennyttigt forskningsinstitut anfører Frankrig atter, at IFP er et forskningsinstitut, hvis primære formål er at udføre forskning og videreformidle resultaterne af denne forskning gennem undervisning, offentliggørelse eller overførsel af teknologi, og at afkastet geninvesteres i fuldt omfang i forskning eller videreformidling af forskningsresultaterne. |
| --- | --- |

(97)

Med hensyn til IFP’s karakter af almennyttigt forskningsinstitut anfører Frankrig atter, at IFP er et forskningsinstitut, hvis primære formål er at udføre forskning og videreformidle resultaterne af denne forskning gennem undervisning, offentliggørelse eller overførsel af teknologi, og at afkastet geninvesteres i fuldt omfang i forskning eller videreformidling af forskningsresultaterne.

| (98) | For det andet henviser Frankrig til, at de midler, der overføres fra staten til IFP, ikke udgør statsstøtte i henhold til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, og afviser følgelig UOP’s påstand om, at disse midler (24) skulle udgøre driftsstøtte. |
| --- | --- |

(98)

For det andet henviser Frankrig til, at de midler, der overføres fra staten til IFP, ikke udgør statsstøtte i henhold til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, og afviser følgelig UOP’s påstand om, at disse midler (24) skulle udgøre driftsstøtte.

| (99) | For det tredje skulle næsten hele den offentlige støtte til IFP ifølge UOP gå til finansiering af markedsorienterede aktiviteter, hvorfor F & U-rammebestemmelserne fra 1996 ikke skulle finde anvendelse på denne støtte. Denne påstand tilbagevises af Frankrig, der erindrer om, at IFP først og fremmest har et almennyttigt formål centreret omkring forskning og formidling af viden, hvilket ikke må forveksles med de rent kommercielle formål, der forfølges af private aktører som UOP og Axens. |
| --- | --- |

(99)

For det tredje skulle næsten hele den offentlige støtte til IFP ifølge UOP gå til finansiering af markedsorienterede aktiviteter, hvorfor F & U-rammebestemmelserne fra 1996 ikke skulle finde anvendelse på denne støtte. Denne påstand tilbagevises af Frankrig, der erindrer om, at IFP først og fremmest har et almennyttigt formål centreret omkring forskning og formidling af viden, hvilket ikke må forveksles med de rent kommercielle formål, der forfølges af private aktører som UOP og Axens.

| (100) | Desuden består den forskning, IFP udfører for Axens i henhold til aftalen om industriforskning, dels i tekniske feasibilityundersøgelser, dels i industriforskning. IFP udfører ikke prækompetitiv forskning for Axens, der selv varetager og finansierer sådanne aktiviteter. Frankrig henviser til de finansielle opstillinger, der blev fremsendt sammen med Frankrigs bemærkninger i februar 2006 som dokumentation for, at IFP fuldt ud overholder bestemmelserne i direktiv 80/723/EØF, og påpeger, at budgetbevillingen helt klart anvendes til udførelsen af IFP’s almennyttige opgave og finansieringen af F & U i den i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning. |
| --- | --- |

(100)

Desuden består den forskning, IFP udfører for Axens i henhold til aftalen om industriforskning, dels i tekniske feasibilityundersøgelser, dels i industriforskning. IFP udfører ikke prækompetitiv forskning for Axens, der selv varetager og finansierer sådanne aktiviteter. Frankrig henviser til de finansielle opstillinger, der blev fremsendt sammen med Frankrigs bemærkninger i februar 2006 som dokumentation for, at IFP fuldt ud overholder bestemmelserne i direktiv 80/723/EØF, og påpeger, at budgetbevillingen helt klart anvendes til udførelsen af IFP’s almennyttige opgave og finansieringen af F & U i den i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning.

| (101) | For det fjerde anfører Frankrig over for UOP’s påstand om, at forhåndsretten giver Axens en fordel, fordi Axens — stadigvæk ifølge UOP — ikke betaler markedsprisen for en sådan ret, at det er vigtigt at vurdere det samlede økonomiske resultat af de vederlag, Axens betaler til IFP. Ud over udbyttet blev de enkelte elementer i dette samlede vederlag (bestående af vederlaget for forhåndsretten og de i rammelicensaftalen og produktlicensaftalen fastsatte afgifter) fastsat i 2001 i henhold til en rationel økonomisk beregning, som skal sikre, at Axens ikke får nogen økonomisk fordel af sin forbindelse med IFP, og at IFP hvert år får et rimeligt og stabilt afkast, der uafhængigt af kombinationen af statsstøtte og Axens’ umiddelbare salg er tilstrækkeligt til, at IFP ikke risikerer alt for store udsving i sine indtægter. |
| --- | --- |

(101)

For det fjerde anfører Frankrig over for UOP’s påstand om, at forhåndsretten giver Axens en fordel, fordi Axens — stadigvæk ifølge UOP — ikke betaler markedsprisen for en sådan ret, at det er vigtigt at vurdere det samlede økonomiske resultat af de vederlag, Axens betaler til IFP. Ud over udbyttet blev de enkelte elementer i dette samlede vederlag (bestående af vederlaget for forhåndsretten og de i rammelicensaftalen og produktlicensaftalen fastsatte afgifter) fastsat i 2001 i henhold til en rationel økonomisk beregning, som skal sikre, at Axens ikke får nogen økonomisk fordel af sin forbindelse med IFP, og at IFP hvert år får et rimeligt og stabilt afkast, der uafhængigt af kombinationen af statsstøtte og Axens’ umiddelbare salg er tilstrækkeligt til, at IFP ikke risikerer alt for store udsving i sine indtægter.

| (102) | Frankrig fastholder, at det udelukkende er dette samlede vederlag, der rent faktisk betales af Axens, sammenholdt med Axens’ samlede omsætning, der skal analyseres i relation til markedsvilkårene. En sådan analyse viser, at forhåndsretten hverken giver Axens en konkurrencemæssig fordel eller virker konkurrencefordrejende. |
| --- | --- |

(102)

Frankrig fastholder, at det udelukkende er dette samlede vederlag, der rent faktisk betales af Axens, sammenholdt med Axens’ samlede omsætning, der skal analyseres i relation til markedsvilkårene. En sådan analyse viser, at forhåndsretten hverken giver Axens en konkurrencemæssig fordel eller virker konkurrencefordrejende.

| (103) | Som det sidste punkt anfægter Frankrig ligeledes påstanden om, at tilstedeværelsen af en påstået ulovlig statsstøtte til fordel for IFP/Axens skulle have skadet konkurrenterne og forhindret innovationsudviklingen. Frankrig bemærker, at UOP Limited er den eneste af mange eksisterende konkurrenter, der har fremsendt bemærkninger til Kommissionen. Frankrig understreger desuden, at der ikke er fremlagt nogen form for dokumentation for de påståede skader. |
| --- | --- |

(103)

Som det sidste punkt anfægter Frankrig ligeledes påstanden om, at tilstedeværelsen af en påstået ulovlig statsstøtte til fordel for IFP/Axens skulle have skadet konkurrenterne og forhindret innovationsudviklingen. Frankrig bemærker, at UOP Limited er den eneste af mange eksisterende konkurrenter, der har fremsendt bemærkninger til Kommissionen. Frankrig understreger desuden, at der ikke er fremlagt nogen form for dokumentation for de påståede skader.

| (104) | Frankrig mener således, at innovationsudviklingen ikke er blevet hindret på markedet for raffinering og petrokemi. I den forbindelse skulle det af analysen af markedsandele på markedet for teknologilicenser og katalysatorer fremgå, at UOP-koncernen indtager en klart dominerende stilling. Hvis man overhovedet kan tale om markedsstyrke, ligger den ifølge Frankrig hos UOP og ikke hos Axens. Frankrig tilføjer, at selv om UOP’s markedsstyrke skulle være blevet svækket, skyldes det UOP’s egne strategiske fejltagelser, bl.a. på markedet for afsvovling, hvor UOP har undladt at investere og dermed har udelukket sig selv fra en stærkt indtægtsgivende aktivitet. |
| --- | --- |

(104)

Frankrig mener således, at innovationsudviklingen ikke er blevet hindret på markedet for raffinering og petrokemi. I den forbindelse skulle det af analysen af markedsandele på markedet for teknologilicenser og katalysatorer fremgå, at UOP-koncernen indtager en klart dominerende stilling. Hvis man overhovedet kan tale om markedsstyrke, ligger den ifølge Frankrig hos UOP og ikke hos Axens. Frankrig tilføjer, at selv om UOP’s markedsstyrke skulle være blevet svækket, skyldes det UOP’s egne strategiske fejltagelser, bl.a. på markedet for afsvovling, hvor UOP har undladt at investere og dermed har udelukket sig selv fra en stærkt indtægtsgivende aktivitet.

6.2.   Svar på den anonyme klage

| (105) | For det første fastholder Frankrig, at reorganiseringen af IFP’s aktiviteter blev anmeldt til Kommissionen. Korrespondancen fra 2001, hvorved Frankrig informerede Kommissionen om den plan om en intern reorganisering, der førte til, at IFP’s kommercielle aktiviteter blev lagt ud i datterselskaber, var at betragte som en anmeldelse i den i traktatens artikel 88, stk. 3, fastsatte betydning. |
| --- | --- |

(105)

For det første fastholder Frankrig, at reorganiseringen af IFP’s aktiviteter blev anmeldt til Kommissionen. Korrespondancen fra 2001, hvorved Frankrig informerede Kommissionen om den plan om en intern reorganisering, der førte til, at IFP’s kommercielle aktiviteter blev lagt ud i datterselskaber, var at betragte som en anmeldelse i den i traktatens artikel 88, stk. 3, fastsatte betydning.

| (106) | For det andet henviser Frankrig til argumentationen i sine bemærkninger (jf. punkt 4.3) og sine svar på UOP’s bemærkninger (jf. betragtning 95 ff.), der tilbageviser påstanden om, at IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed. |
| --- | --- |

(106)

For det andet henviser Frankrig til argumentationen i sine bemærkninger (jf. punkt 4.3) og sine svar på UOP’s bemærkninger (jf. betragtning 95 ff.), der tilbageviser påstanden om, at IFP og Axens skulle udgøre én samlet økonomisk enhed.

| (107) | For det tredje insisterer Frankrig på, at IFP’s forskning inden for resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« er til fordel for forskellige industrielle partnere fra flere forskellige stater [...] (15) og ikke kun for Axens som påstået af klageren. |
| --- | --- |

(107)

For det tredje insisterer Frankrig på, at IFP’s forskning inden for resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« er til fordel for forskellige industrielle partnere fra flere forskellige stater [...] (15) og ikke kun for Axens som påstået af klageren.

| (108) | For det fjerde anfører Frankrig, at i modsætning til klagerens påstand om, at halvdelen af Axens’ indtjening skulle hidrøre fra salget af proceslicenser og levering af dertil knyttede tjenesteydelser, var teknologilicensernes (process licensing) andel af Axens’ omsætning i 2003, 2004 og 2005 henholdsvis 36 %, 38 % og 31 %. |
| --- | --- |

(108)

For det fjerde anfører Frankrig, at i modsætning til klagerens påstand om, at halvdelen af Axens’ indtjening skulle hidrøre fra salget af proceslicenser og levering af dertil knyttede tjenesteydelser, var teknologilicensernes (process licensing) andel af Axens’ omsætning i 2003, 2004 og 2005 henholdsvis 36 %, 38 % og 31 %.

| (109) | For det femte anfægter Frankrig klagerens påstand om, at Axens ikke skulle have sine egne forskningsfaciliteter. Axens råder tværtimod over sine egne menneskelige og materielle ressourcer til at udføre prækompetitiv forskning med henblik på godkendelse forud for markedsføringen: dimensioneringsprogrammel, værktøjer til processimulationer, apparatur til evaluering af katalysatorer og adsorptionsmidler og forsøgsanlæg til udvikling af katalysatorer og simulation af sammenkædning af enkeltstadier før industriel ekstrapolation. Axens’ ressourcer skulle i øvrigt have gjort det muligt for selskabet at færdiggøre udviklingen af produkter og processer, der var forelagt af andre tredjeparter end IFP. |
| --- | --- |

(109)

For det femte anfægter Frankrig klagerens påstand om, at Axens ikke skulle have sine egne forskningsfaciliteter. Axens råder tværtimod over sine egne menneskelige og materielle ressourcer til at udføre prækompetitiv forskning med henblik på godkendelse forud for markedsføringen: dimensioneringsprogrammel, værktøjer til processimulationer, apparatur til evaluering af katalysatorer og adsorptionsmidler og forsøgsanlæg til udvikling af katalysatorer og simulation af sammenkædning af enkeltstadier før industriel ekstrapolation. Axens’ ressourcer skulle i øvrigt have gjort det muligt for selskabet at færdiggøre udviklingen af produkter og processer, der var forelagt af andre tredjeparter end IFP.

| (110) | For det sjette fastholder Frankrig, at IFP stadig i kraft af sin opgave og sine aktiviteter fremstår som et nonprofit-foretagende, der udelukkende udfører en almennyttig opgave, som er det pålagt af staten. Denne analyse understøttes af IFP’s og dets datterselskabers drift og organisation, eftersom IFP har sørget for, at dets datterselskaber er helt selvstændige og uafhængige. Frankrig mener derfor med henvisning til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, at finansieringen af IFP som et forskningsinstitut med et almennyttigt formål ikke kan betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(110)

For det sjette fastholder Frankrig, at IFP stadig i kraft af sin opgave og sine aktiviteter fremstår som et nonprofit-foretagende, der udelukkende udfører en almennyttig opgave, som er det pålagt af staten. Denne analyse understøttes af IFP’s og dets datterselskabers drift og organisation, eftersom IFP har sørget for, at dets datterselskaber er helt selvstændige og uafhængige. Frankrig mener derfor med henvisning til punkt 2.4, første afsnit, i F & U-rammebestemmelserne fra 1996, at finansieringen af IFP som et forskningsinstitut med et almennyttigt formål ikke kan betragtes som statsstøtte.

| (111) | For det syvende afviser Frankrig specifikt påstanden om, at IFP’s forskningsaktivitet skulle kunne sammenlignes med simpel udvikling af en »teknologiproces« (technology process), der kan anvendes direkte af kommercielle virksomheder i deres industriproduktion. Frankrig fremlægger i den forbindelse detaljerede oplysninger om udviklingscyklusserne for processer og produkter. |
| --- | --- |

(111)

For det syvende afviser Frankrig specifikt påstanden om, at IFP’s forskningsaktivitet skulle kunne sammenlignes med simpel udvikling af en »teknologiproces« (technology process), der kan anvendes direkte af kommercielle virksomheder i deres industriproduktion. Frankrig fremlægger i den forbindelse detaljerede oplysninger om udviklingscyklusserne for processer og produkter.

| (112) | For det ottende henviser Frankrig til de bemærkninger, man efter åbningen af proceduren fremsendte vedrørende klagerens påstand om, at vederlaget for den forskning, IFP udfører for Axens, ikke skulle svare til markedsvilkårene (jf. betragtning 60). |
| --- | --- |

(112)

For det ottende henviser Frankrig til de bemærkninger, man efter åbningen af proceduren fremsendte vedrørende klagerens påstand om, at vederlaget for den forskning, IFP udfører for Axens, ikke skulle svare til markedsvilkårene (jf. betragtning 60).

| (113) | For det niende anfægter Frankrig påstanden om, at den støtte, Axens i givet fald skulle modtage, skulle andrage 50 mio. EUR i 2003, og henviser i den forbindelse til de fremsendte finansielle oversigter. |
| --- | --- |

(113)

For det niende anfægter Frankrig påstanden om, at den støtte, Axens i givet fald skulle modtage, skulle andrage 50 mio. EUR i 2003, og henviser i den forbindelse til de fremsendte finansielle oversigter.

| (114) | Endelig mener Frankrig, at Axens’ konkurrenter i modsætning til, hvad klageren påstår, helt generelt modtager (direkte og indirekte) offentlig støtte til udførelsen af deres F & U. F.eks. modtager UOP-koncernen støtte til sine interne F & U-programmer gennem National Institute of Standards and Technologies (NIST). UOP lægger desuden en del af sin forskning uden for virksomheden via partnerskaber med forskningsinstitutter og -laboratorier eller universiteter, der selv modtager offentlige midler. UOP samarbejder således med Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium under Delaware Universitet samt med College of Engineering under Illinois Universitet i Urbana-Champaign og med norske SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Endelig mener Frankrig, at Axens’ konkurrenter i modsætning til, hvad klageren påstår, helt generelt modtager (direkte og indirekte) offentlig støtte til udførelsen af deres F & U. F.eks. modtager UOP-koncernen støtte til sine interne F & U-programmer gennem National Institute of Standards and Technologies (NIST). UOP lægger desuden en del af sin forskning uden for virksomheden via partnerskaber med forskningsinstitutter og -laboratorier eller universiteter, der selv modtager offentlige midler. UOP samarbejder således med Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium under Delaware Universitet samt med College of Engineering under Illinois Universitet i Urbana-Champaign og med norske SINTEF.

7.   VURDERING

7.1.   Tilstedeværelsen af statsstøtte

7.1.1.   Identificering af de potentielle modtagere

| (115) | Kommissionen mente i beslutningerne fra 1996 og 1998, at den offentlige støtte til IFP’s F & U-aktiviteter ikke faldt ind under bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom IFP var en almennyttig forskningsorganisation, der ikke havde kommercielle aktiviteter. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen mente i beslutningerne fra 1996 og 1998, at den offentlige støtte til IFP’s F & U-aktiviteter ikke faldt ind under bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom IFP var en almennyttig forskningsorganisation, der ikke havde kommercielle aktiviteter.

| (116) | I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure drog Kommissionen imidlertid denne analyse delvist i tvivl med den begrundelse, der er opsummeret i betragtning 37 i den foreliggende beslutning. Kommissionen mente bl.a., at IFP gennem sine datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat havde involveret sig i økonomiske aktiviteter på henholdsvis markedet for raffineringsteknik og petrokemi, markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt markedet for teknologi til gasbehandling og genindvinding af svovl (i det følgende benævnt »de berørte markeder«). Det bør derfor undersøges, om den offentlige støtte til IFP ikke resulterer i statsstøtte på de berørte markeder. |
| --- | --- |

(116)

I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure drog Kommissionen imidlertid denne analyse delvist i tvivl med den begrundelse, der er opsummeret i betragtning 37 i den foreliggende beslutning. Kommissionen mente bl.a., at IFP gennem sine datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat havde involveret sig i økonomiske aktiviteter på henholdsvis markedet for raffineringsteknik og petrokemi, markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt markedet for teknologi til gasbehandling og genindvinding af svovl (i det følgende benævnt »de berørte markeder«). Det bør derfor undersøges, om den offentlige støtte til IFP ikke resulterer i statsstøtte på de berørte markeder.

| (117) | For at fastslå, om der foreligger statsstøtte, har Kommissionen forsøgt at identificere de eventuelle modtagere. Ud fra en konkurrencemæssig analyse mener Kommissionen ikke, at IFP og dets datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat kan betragtes som særskilte økonomiske aktører. Kommissionen baserer sig først og fremmest på, at IFP direkte ejer 100 % af aktiekapitalen i henholdsvis Axens og Beicip-Franlab og indirekte ejer 100 % af aktiekapitalen i Prosernat. |
| --- | --- |

(117)

For at fastslå, om der foreligger statsstøtte, har Kommissionen forsøgt at identificere de eventuelle modtagere. Ud fra en konkurrencemæssig analyse mener Kommissionen ikke, at IFP og dets datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat kan betragtes som særskilte økonomiske aktører. Kommissionen baserer sig først og fremmest på, at IFP direkte ejer 100 % af aktiekapitalen i henholdsvis Axens og Beicip-Franlab og indirekte ejer 100 % af aktiekapitalen i Prosernat.

| (118) | Kommissionen baserer sig i sine konkurrencemæssige analyser normalt på kapitalstrukturen som udtryk for virksomheders uafhængighed. I den forbindelse skal Kommissionen erindre om, at hvis man benytter kriteriet om kapitalstrukturen, således som det er præciseret artikel 3, stk. 3, i bilaget til SMV-henstillingen, vil virksomhedskoncerner af større økonomisk styrke end en SMV under ingen omstændigheder kunne betegnes som SMV. Ifølge SMV-henstillingen er der tale om »tilknyttede« virksomheder, hvis en virksomhed råder over flertallet af aktionærstemmerne i en anden virksomhed. Samme henstilling er desuden blevet benyttet i andre meddelelser fra Kommissionen, bl.a. i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (25), når det skal afgøres, om der er tale om en uafhængig virksomhed. Kapitalstrukturen er ligeledes nævnt i artikel 5, stk. 4, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (26) samt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 772/2004 af 27. april 2004 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af teknologioverførselsaftaler (27). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen baserer sig i sine konkurrencemæssige analyser normalt på kapitalstrukturen som udtryk for virksomheders uafhængighed. I den forbindelse skal Kommissionen erindre om, at hvis man benytter kriteriet om kapitalstrukturen, således som det er præciseret artikel 3, stk. 3, i bilaget til SMV-henstillingen, vil virksomhedskoncerner af større økonomisk styrke end en SMV under ingen omstændigheder kunne betegnes som SMV. Ifølge SMV-henstillingen er der tale om »tilknyttede« virksomheder, hvis en virksomhed råder over flertallet af aktionærstemmerne i en anden virksomhed. Samme henstilling er desuden blevet benyttet i andre meddelelser fra Kommissionen, bl.a. i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (25), når det skal afgøres, om der er tale om en uafhængig virksomhed. Kapitalstrukturen er ligeledes nævnt i artikel 5, stk. 4, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (26) samt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 772/2004 af 27. april 2004 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af teknologioverførselsaftaler (27).

| (119) | Ud over kriteriet om kapitalstrukturen tager Kommissionen hensyn til flere andre forhold, der samlet set bekræfter Kommissionens analyse, hvorefter IFP og dets datterselskaber set fra kunders og konkurrenters synspunkt ikke kan holdes adskilt. EF-Domstolen fastslår således i sin dom i sagen om Intermills/Kommissionen (28), »at de tre virksomheder i sagen, på trods af, at de hver især har status som selvstændige juridiske personer i forhold til det tidligere Intermills-selskab, tilsammen udgør en enhed, i hvert fald for så vidt angår den støtte, der er ydet af de belgiske myndigheder. Kommissionen var derfor ved anvendelse af traktatens artikel 92 berettiget til at betragte den samlede koncern som en enkelt virksomhed«. |
| --- | --- |

(119)

Ud over kriteriet om kapitalstrukturen tager Kommissionen hensyn til flere andre forhold, der samlet set bekræfter Kommissionens analyse, hvorefter IFP og dets datterselskaber set fra kunders og konkurrenters synspunkt ikke kan holdes adskilt. EF-Domstolen fastslår således i sin dom i sagen om Intermills/Kommissionen (28), »at de tre virksomheder i sagen, på trods af, at de hver især har status som selvstændige juridiske personer i forhold til det tidligere Intermills-selskab, tilsammen udgør en enhed, i hvert fald for så vidt angår den støtte, der er ydet af de belgiske myndigheder. Kommissionen var derfor ved anvendelse af traktatens artikel 92 berettiget til at betragte den samlede koncern som en enkelt virksomhed«.

| (120) | Hvad angår IFP’s og dets datterselskabers opgaver, konstaterer Kommissionen, at nok adskiller IFP’s hovedformål og vedtægter sig fra datterselskabernes, men udnyttelsen af IFP’s F & U-resultater på markedet figurerer ikke desto mindre blandt de vigtigste formål, staten har opstillet i sin formålsaftale med IFP, og indgår i IFP’s udviklingsstrategi. Det drejer sig således om at opnå et finansielt udbytte af IFP’s F & U-udgifter, som skal anvendes til at udvide IFP’s forskningsaktiviteter yderligere, idet man skal udnytte de muligheder, der ligger på markederne:






  — | på området »Raffinering-Petrokemi« anføres det i formålsaftalen, at IFP har det som sit mål i løbet af indeværende tiår at udvide sit forskningsområde og øge sine markedsandele for at blive blandt de førende aktører på verdensplan. [...] det drejer sig om at styrke det nye kraftcenter, som IFP’s industriafdeling og Procatalyse [Axens] er blevet, og som skal drage fordel af den afsmittende virkning fra salget af licenser og udnytte IFP’s F & U-potentiale bedst muligt på dette felt. |
| --- | --- | --- |

(120)

Hvad angår IFP’s og dets datterselskabers opgaver, konstaterer Kommissionen, at nok adskiller IFP’s hovedformål og vedtægter sig fra datterselskabernes, men udnyttelsen af IFP’s F & U-resultater på markedet figurerer ikke desto mindre blandt de vigtigste formål, staten har opstillet i sin formålsaftale med IFP, og indgår i IFP’s udviklingsstrategi. Det drejer sig således om at opnå et finansielt udbytte af IFP’s F & U-udgifter, som skal anvendes til at udvide IFP’s forskningsaktiviteter yderligere, idet man skal udnytte de muligheder, der ligger på markederne:

—

på området »Raffinering-Petrokemi« anføres det i formålsaftalen, at IFP har det som sit mål i løbet af indeværende tiår at udvide sit forskningsområde og øge sine markedsandele for at blive blandt de førende aktører på verdensplan. [...] det drejer sig om at styrke det nye kraftcenter, som IFP’s industriafdeling og Procatalyse [Axens] er blevet, og som skal drage fordel af den afsmittende virkning fra salget af licenser og udnytte IFP’s F & U-potentiale bedst muligt på dette felt.

| — | på området »Prospektering-Produktion« skal man i de enkelte projekter udnytte »hele koncernens kompetencer« bedst muligt, især dem, der ligger i de direkte datterselskaber, og dermed skabe synergier, hvor det overhovedet er muligt, for at sikre den mest effektive markedsdækning (29). |
| --- | --- |

—

på området »Prospektering-Produktion« skal man i de enkelte projekter udnytte »hele koncernens kompetencer« bedst muligt, især dem, der ligger i de direkte datterselskaber, og dermed skabe synergier, hvor det overhovedet er muligt, for at sikre den mest effektive markedsdækning (29).

| (121) | Hvad angår den reelle kontrol over datterselskaberne, har Kommissionen dels noteret sig, at ledende medarbejdere fra IFP sidder i datterselskabernes besluttende instanser, dels hvilke beslutningscentre der fastlægger strategierne og træffer de grundlæggende beslutninger:






  — | Axens: Pr. 10. november 2005 havde bestyrelsen ni medlemmer, hvoraf de seks var ledende medarbejdere hos IFP, de fem endda medlemmer af IFP’s forretningsudvalg. Bestyrelsen har kun beføjelse til at vedtage Axens’ årlige budget, investeringsplan og finansieringsplan; desuden skal investeringsudgifter over 762 000 EUR godkendes af bestyrelsen. |
| --- | --- | --- |

(121)

Hvad angår den reelle kontrol over datterselskaberne, har Kommissionen dels noteret sig, at ledende medarbejdere fra IFP sidder i datterselskabernes besluttende instanser, dels hvilke beslutningscentre der fastlægger strategierne og træffer de grundlæggende beslutninger:

—

Axens: Pr. 10. november 2005 havde bestyrelsen ni medlemmer, hvoraf de seks var ledende medarbejdere hos IFP, de fem endda medlemmer af IFP’s forretningsudvalg. Bestyrelsen har kun beføjelse til at vedtage Axens’ årlige budget, investeringsplan og finansieringsplan; desuden skal investeringsudgifter over 762 000 EUR godkendes af bestyrelsen.

| — | Beicip-Franlab: Pr. 1. januar 2003 var tre ud af de syv medlemmer i Beicip-Franlabs tilsynsråd ledende medarbejdere hos IFP. I henhold til Beicip-Franlabs vedtægter fører tilsynsrådet løbende kontrol med direktionens ledelse af virksomheden. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: Pr. 1. januar 2003 var tre ud af de syv medlemmer i Beicip-Franlabs tilsynsråd ledende medarbejdere hos IFP. I henhold til Beicip-Franlabs vedtægter fører tilsynsrådet løbende kontrol med direktionens ledelse af virksomheden.

| — | Prosernat: Pr. 1. januar 2003 var tre medlemmer af de i alt fem medlemmer af Prosernats bestyrelse samtidig medlemmer af IFP’s forretningsudvalg. Prosernats bestyrelse træffer beslutning om strategiplaner, oprettelse af nye aktiviteter og almindelige virksomhedsaftaler. |
| --- | --- |

—

Prosernat: Pr. 1. januar 2003 var tre medlemmer af de i alt fem medlemmer af Prosernats bestyrelse samtidig medlemmer af IFP’s forretningsudvalg. Prosernats bestyrelse træffer beslutning om strategiplaner, oprettelse af nye aktiviteter og almindelige virksomhedsaftaler.

| (122) | Kommissionen noterer sig, at eneretsaftalerne i deres egenskab af aftaler reguleret ved lov er indgået i henhold til helt præcise regler, hvorefter IFP’s repræsentant i bestyrelsen ikke deltager i afstemninger om spørgsmål i relation til eneretsaftalerne. Men selv om IFP’s repræsentant ikke deltager i afstemningen, stemmer de øvrige medlemmer af bestyrelsen, også dem, der er ledende medarbejdere hos IFP. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen noterer sig, at eneretsaftalerne i deres egenskab af aftaler reguleret ved lov er indgået i henhold til helt præcise regler, hvorefter IFP’s repræsentant i bestyrelsen ikke deltager i afstemninger om spørgsmål i relation til eneretsaftalerne. Men selv om IFP’s repræsentant ikke deltager i afstemningen, stemmer de øvrige medlemmer af bestyrelsen, også dem, der er ledende medarbejdere hos IFP.

| (123) | Kommissionen medgiver, at eneretsaftalerne ikke i sig selv er bevis for, at der ikke er tale om uafhængige virksomheder. Men Kommissionen noterer sig, at disse aftaler er væsentlige for datterselskabernes økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen medgiver, at eneretsaftalerne ikke i sig selv er bevis for, at der ikke er tale om uafhængige virksomheder. Men Kommissionen noterer sig, at disse aftaler er væsentlige for datterselskabernes økonomiske aktiviteter.

| (124) | Kommissionen henviser desuden til, at mulighederne for at deltage i samarbejdsforskningsprojekter med andre virksomheder inden for datterselskabernes forretningsområder er nøje fastlagt i eneretsaftalerne. IFP kan således kun deltage i et forskningsprojekt inden for de berørte datterselskabers forretningsområder, såfremt datterselskaberne afstår fra at gøre deres forhåndsret gældende og ikke selv ønsker at gennemføre forskningsprojektet (30). IFP har ligeledes forhåndsret til de forskningsprojekter, de berørte datterselskaber ønsker at gennemføre. Først når IFP har afstået fra at gøre sin forhåndsret gældende, kan de berørte datterselskaber tilbyde forskningsprojektet til andre virksomheder (31). Efter Kommissionens opfattelse er disse restriktioner udtryk for en markant økonomisk integration mellem IFP og de berørte datterselskaber. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen henviser desuden til, at mulighederne for at deltage i samarbejdsforskningsprojekter med andre virksomheder inden for datterselskabernes forretningsområder er nøje fastlagt i eneretsaftalerne. IFP kan således kun deltage i et forskningsprojekt inden for de berørte datterselskabers forretningsområder, såfremt datterselskaberne afstår fra at gøre deres forhåndsret gældende og ikke selv ønsker at gennemføre forskningsprojektet (30). IFP har ligeledes forhåndsret til de forskningsprojekter, de berørte datterselskaber ønsker at gennemføre. Først når IFP har afstået fra at gøre sin forhåndsret gældende, kan de berørte datterselskaber tilbyde forskningsprojektet til andre virksomheder (31). Efter Kommissionens opfattelse er disse restriktioner udtryk for en markant økonomisk integration mellem IFP og de berørte datterselskaber.

| (125) | Kommissionen har desuden noteret sig, at der foreligger aftaler om tilrådighedsstillelse af bl.a. lokaler og personale:






  — | for Axens: lokaler, kantine, personale, administrative ydelser |
| --- | --- | --- |

(125)

Kommissionen har desuden noteret sig, at der foreligger aftaler om tilrådighedsstillelse af bl.a. lokaler og personale:

—

for Axens: lokaler, kantine, personale, administrative ydelser

| — | for Beicip-Franlab: likviditet, personale |
| --- | --- |

—

for Beicip-Franlab: likviditet, personale

| — | for Prosernat: juridiske og finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

for Prosernat: juridiske og finansielle tjenesteydelser.

| (126) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvordan IFP og dets datterselskaber opfattes på de berørte markeder, mener Kommissionen, at flere forhold tyder på, at IFP og de berørte datterselskaber fremtræder som ét samlet foretagende med et fælles image over for kunder og konkurrenter. Udover betegnelsen »IFP Group Technologies« i Axens’ og Prosernats logoer er der direkte links mellem de berørte datterselskabers websteder til IFP’s forskningsindsats inden for deres forretningsområde (32). Tilsvarende betegner Beicip-Franlabs kontor i Bahrain sig selv som »IFP Middle East Consulting«. Desuden deltager IFP og Axens sammen på diverse konferencer (33). Kommissionen har også i annoncer og publikationer (34) og på websteder for forskellige aktører i sektoren (35) fundet flere referencer til IFP/Axens som én enkelt enhed. |
| --- | --- |

(126)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvordan IFP og dets datterselskaber opfattes på de berørte markeder, mener Kommissionen, at flere forhold tyder på, at IFP og de berørte datterselskaber fremtræder som ét samlet foretagende med et fælles image over for kunder og konkurrenter. Udover betegnelsen »IFP Group Technologies« i Axens’ og Prosernats logoer er der direkte links mellem de berørte datterselskabers websteder til IFP’s forskningsindsats inden for deres forretningsområde (32). Tilsvarende betegner Beicip-Franlabs kontor i Bahrain sig selv som »IFP Middle East Consulting«. Desuden deltager IFP og Axens sammen på diverse konferencer (33). Kommissionen har også i annoncer og publikationer (34) og på websteder for forskellige aktører i sektoren (35) fundet flere referencer til IFP/Axens som én enkelt enhed.

| (127) | Endelig noterer Kommissionen sig, at der er sammenfald mellem IFP’s og datterselskaberne Axens’, Beicip-Franlabs og Prosernats forretningsområder, hvilket gør det endnu mere oplagt at betragte IFP-koncernen som én samlet virksomhed. |
| --- | --- |

(127)

Endelig noterer Kommissionen sig, at der er sammenfald mellem IFP’s og datterselskaberne Axens’, Beicip-Franlabs og Prosernats forretningsområder, hvilket gør det endnu mere oplagt at betragte IFP-koncernen som én samlet virksomhed.

| (128) | Konklusionen er, at formålet om udnyttelse af F & U-resultaterne er et centralt element i IFP’s udviklingsstrategi, således som det er præciseret i IFP’s formålsaftale med staten. Det forhold, at IFP sidder på hele kapitalen i datterselskaberne, og at ledende medarbejdere fra IFP deltager i ledelsen af datterselskaberne, vidner om, at IFP har den reelle juridiske kontrol med de berørte datterselskaber. Endelig vidner eneretsaftalerne mellem IFP og datterselskaberne på områder af meget stor betydning for deres forretningsområder om økonomisk integration mellem de pågældende virksomheder. Det forhold, at IFP og dets datterselskaber optræder i fællesskab og med et fælles image på de berørte markeder, er endnu et bevis herpå. I betragtning af sin egen beslutningspraksis og Domstolens retspraksis må Kommissionen derfor antage, at datterselskaberne ikke kan holdes adskilt fra moderselskabet IFP som økonomiske aktører på de berørte markeder. |
| --- | --- |

(128)

Konklusionen er, at formålet om udnyttelse af F & U-resultaterne er et centralt element i IFP’s udviklingsstrategi, således som det er præciseret i IFP’s formålsaftale med staten. Det forhold, at IFP sidder på hele kapitalen i datterselskaberne, og at ledende medarbejdere fra IFP deltager i ledelsen af datterselskaberne, vidner om, at IFP har den reelle juridiske kontrol med de berørte datterselskaber. Endelig vidner eneretsaftalerne mellem IFP og datterselskaberne på områder af meget stor betydning for deres forretningsområder om økonomisk integration mellem de pågældende virksomheder. Det forhold, at IFP og dets datterselskaber optræder i fællesskab og med et fælles image på de berørte markeder, er endnu et bevis herpå. I betragtning af sin egen beslutningspraksis og Domstolens retspraksis må Kommissionen derfor antage, at datterselskaberne ikke kan holdes adskilt fra moderselskabet IFP som økonomiske aktører på de berørte markeder.

| (129) | På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at modtagerne af en eventuel statsstøtte er enhederne IFP, Axens, Beicip-Franlab og Prosernat til deres aktiviteter på markedet for raffineringsteknik og petrokemi, markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt markedet for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl. |
| --- | --- |

(129)

På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at modtagerne af en eventuel statsstøtte er enhederne IFP, Axens, Beicip-Franlab og Prosernat til deres aktiviteter på markedet for raffineringsteknik og petrokemi, markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt markedet for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl.

7.1.2.   Fastlæggelse af den selektive fordel, der er opnået med statsmidler

| (130) | I det omfang, det er påvist, at IFP via sine datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat udøver økonomiske aktiviteter, er det sandsynligt, at støtten fra den franske stat til IFP inden for de tre datterselskabers forretningsområder falder ind under traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(130)

I det omfang, det er påvist, at IFP via sine datterselskaber Axens, Beicip-Franlab og Prosernat udøver økonomiske aktiviteter, er det sandsynligt, at støtten fra den franske stat til IFP inden for de tre datterselskabers forretningsområder falder ind under traktatens artikel 87, stk. 1.

| (131) | Det spørgsmål, Kommissionen skal besvare, før det kan afgøres, om der består en konkurrencemæssig fordel, er, om den offentlige støtte til IFP også indebærer en fordel for IFP’s økonomiske aktiviteter på de berørte markeder. Kommissionen har i Fællesskabets nye rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (36) fra 2006 præciseret sin fortolkning af støttebegrebet i det tilfælde, hvor én og samme enhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter; disse rammebestemmelser afspejler Kommissionens holdning til spørgsmålet: »Såfremt den samme enhed udfører aktiviteter af såvel økonomisk som ikke-økonomisk karakter, vil den offentlige finansiering af ikke-økonomiske aktiviteter, for at undgå krydssubsidiering af den økonomiske aktivitet, ikke falde ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de to former for aktiviteter samt deres omkostninger og finansiering klart kan adskilles. Som bevis for, at omkostninger er korrekt henført, kan universiteternes og forskningsinstitutionernes årsregnskaber anvendes« (37). |
| --- | --- |

(131)

Det spørgsmål, Kommissionen skal besvare, før det kan afgøres, om der består en konkurrencemæssig fordel, er, om den offentlige støtte til IFP også indebærer en fordel for IFP’s økonomiske aktiviteter på de berørte markeder. Kommissionen har i Fællesskabets nye rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (36) fra 2006 præciseret sin fortolkning af støttebegrebet i det tilfælde, hvor én og samme enhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter; disse rammebestemmelser afspejler Kommissionens holdning til spørgsmålet: »Såfremt den samme enhed udfører aktiviteter af såvel økonomisk som ikke-økonomisk karakter, vil den offentlige finansiering af ikke-økonomiske aktiviteter, for at undgå krydssubsidiering af den økonomiske aktivitet, ikke falde ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de to former for aktiviteter samt deres omkostninger og finansiering klart kan adskilles. Som bevis for, at omkostninger er korrekt henført, kan universiteternes og forskningsinstitutionernes årsregnskaber anvendes« (37).

| (132) | Kommissionen skal med andre ord fastslå, om der finder krydssubsidiering af økonomiske aktiviteter sted via statens finansiering af IFP’s ikke-økonomiske aktiviteter. Kommissionen har derfor undersøgt IFP’s regnskaber for at afdække det eventuelle beløb for den offentlige støtte, der er anvendt til IFP’s kommercielle aktiviteter. Eftersom IFP og dets datterselskaber er særskilte juridiske enheder, har de også separate regnskaber. Kommissionen antager, at hvis der er tale om subventionering af økonomiske aktiviteter, kan den henføres til størrelsen af de vederlag, de pågældende datterselskaber betaler til moderselskabet, og vil fremgå af IFP’s regnskab. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen skal med andre ord fastslå, om der finder krydssubsidiering af økonomiske aktiviteter sted via statens finansiering af IFP’s ikke-økonomiske aktiviteter. Kommissionen har derfor undersøgt IFP’s regnskaber for at afdække det eventuelle beløb for den offentlige støtte, der er anvendt til IFP’s kommercielle aktiviteter. Eftersom IFP og dets datterselskaber er særskilte juridiske enheder, har de også separate regnskaber. Kommissionen antager, at hvis der er tale om subventionering af økonomiske aktiviteter, kan den henføres til størrelsen af de vederlag, de pågældende datterselskaber betaler til moderselskabet, og vil fremgå af IFP’s regnskab.

| (133) | For det første noterer Kommissionen sig, at IFP’s budget er opdelt på syv projektcentre, hvilket muliggør en reel regnskabsmæssig adskillelse af F & U-aktiviteter, uddannelse, vidensformidling og forvaltning af IFP’s portefølje. |
| --- | --- |

(133)

For det første noterer Kommissionen sig, at IFP’s budget er opdelt på syv projektcentre, hvilket muliggør en reel regnskabsmæssig adskillelse af F & U-aktiviteter, uddannelse, vidensformidling og forvaltning af IFP’s portefølje.

| (134) | Kommissionen mener, at de berørte regnskaber i forbindelse med den foreliggende undersøgelse er regnskabet for resultatcentret »Raffinering-Petrokemi«, for så vidt angår aktiviteterne indenfor raffineringsteknik og petrokemi og teknologier til genindvinding af svovl, og regnskabet for resultatcentret »Prospektering-Produktion«, for så vidt angår aktiviteterne inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt aktiviteterne inden for teknologier til gasbehandling. Kommissionen mener ikke, at den offentlige finansiering af projekter, der gennemføres af centret »Sonderende forskning«, er omfattet af dens undersøgelse, eftersom disse projekter må betegnes som grundforskning i den i bilaget til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning, er meget risikobetonede og ikke tager sigte på en bestemt sektor. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen mener, at de berørte regnskaber i forbindelse med den foreliggende undersøgelse er regnskabet for resultatcentret »Raffinering-Petrokemi«, for så vidt angår aktiviteterne indenfor raffineringsteknik og petrokemi og teknologier til genindvinding af svovl, og regnskabet for resultatcentret »Prospektering-Produktion«, for så vidt angår aktiviteterne inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding samt aktiviteterne inden for teknologier til gasbehandling. Kommissionen mener ikke, at den offentlige finansiering af projekter, der gennemføres af centret »Sonderende forskning«, er omfattet af dens undersøgelse, eftersom disse projekter må betegnes som grundforskning i den i bilaget til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning, er meget risikobetonede og ikke tager sigte på en bestemt sektor.

| (135) | For det andet er det Kommissionens opfattelse, at det analytiske regnskabssystem, der anvendes inden for IFP, gør det muligt at henføre indtægter og udgifter (bortset fra bevillingen fra statsbudgettet) og fordele omkostningerne korrekt inden for hvert center. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at IFP’s analytiske regnskab tager udgangspunkt i projekterne. Projekterne er samlet efter centre. Inden for hvert center er projekterne opdelt efter segment eller type, og omkostninger og indtægter henføres til det relevante projekt. Kommissionen noterer sig desuden, at IFP’s budget og årsregnskab kontrolleres og revideres af to eksterne revisorer. |
| --- | --- |

(135)

For det andet er det Kommissionens opfattelse, at det analytiske regnskabssystem, der anvendes inden for IFP, gør det muligt at henføre indtægter og udgifter (bortset fra bevillingen fra statsbudgettet) og fordele omkostningerne korrekt inden for hvert center. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at IFP’s analytiske regnskab tager udgangspunkt i projekterne. Projekterne er samlet efter centre. Inden for hvert center er projekterne opdelt efter segment eller type, og omkostninger og indtægter henføres til det relevante projekt. Kommissionen noterer sig desuden, at IFP’s budget og årsregnskab kontrolleres og revideres af to eksterne revisorer.

| (136) | For det tredje noterer Kommissionen sig, at centrene har egne indtægter, og at bevillingen fra staten ikke allokeres analytisk til centrene. Det kan muligvis resultere i en regnskabsmæssig manko mellem de enkelte centres bogførte indtægter og omkostninger. Centrenes egne indtægter omfatter vederlag for ydelser, licensafgifter og udbytte fra datterselskaberne. |
| --- | --- |

(136)

For det tredje noterer Kommissionen sig, at centrene har egne indtægter, og at bevillingen fra staten ikke allokeres analytisk til centrene. Det kan muligvis resultere i en regnskabsmæssig manko mellem de enkelte centres bogførte indtægter og omkostninger. Centrenes egne indtægter omfatter vederlag for ydelser, licensafgifter og udbytte fra datterselskaberne.

| (137) | For det fjerde konstaterer Kommissionen, at IFP’s samlede omkostninger ved et givet projekt figurerer i regnskabet og ikke blot omfatter omkostninger, der er direkte affødt af projektet (indkøb af varer, mindre udstyr og løsøre, eksterne ydelser, transport, forsikring, dokumentation, vedligeholdelse og lejeudgifter i forbindelse med det enkelte projekt), men også indirekte omkostninger (lønninger og sociale bidrag for personalet, afskrivninger på materielle og immaterielle anlægsaktiver samt generalomkostninger). De indirekte omkostninger konteres projekter forholdsmæssigt efter antallet af mandtimer på grundlag af en beregnet timesats for de forskellige personalekategorier (ingeniør, tekniker osv.). Kommissionen mener, at denne bogføringsmetode er objektiv og relevant set ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt, for så vidt angår de undersøgte aktiviteter. |
| --- | --- |

(137)

For det fjerde konstaterer Kommissionen, at IFP’s samlede omkostninger ved et givet projekt figurerer i regnskabet og ikke blot omfatter omkostninger, der er direkte affødt af projektet (indkøb af varer, mindre udstyr og løsøre, eksterne ydelser, transport, forsikring, dokumentation, vedligeholdelse og lejeudgifter i forbindelse med det enkelte projekt), men også indirekte omkostninger (lønninger og sociale bidrag for personalet, afskrivninger på materielle og immaterielle anlægsaktiver samt generalomkostninger). De indirekte omkostninger konteres projekter forholdsmæssigt efter antallet af mandtimer på grundlag af en beregnet timesats for de forskellige personalekategorier (ingeniør, tekniker osv.). Kommissionen mener, at denne bogføringsmetode er objektiv og relevant set ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt, for så vidt angår de undersøgte aktiviteter.

| (138) | For det femte noterer Kommissionen sig, at omkostninger ved tværgående projekter, der gennemføres af centrene »Udstyr og Materiel« og »Støtteaktiviteter«, ligeledes fordeles på de enkelte projekter enten direkte eller forholdsmæssigt efter de samlede omkostninger ved det segment, projektet hører under (erhvervelse af kompetencer eller industriforskning). |
| --- | --- |

(138)

For det femte noterer Kommissionen sig, at omkostninger ved tværgående projekter, der gennemføres af centrene »Udstyr og Materiel« og »Støtteaktiviteter«, ligeledes fordeles på de enkelte projekter enten direkte eller forholdsmæssigt efter de samlede omkostninger ved det segment, projektet hører under (erhvervelse af kompetencer eller industriforskning).

| (139) | Endelig konstaterer Kommissionen, at tilrådighedsstillelse af faciliteter, som er nævnt i betragtning 125, sker i henhold til aftaler mellem IFP og de berørte datterselskaber. Disse ydelser faktureres af IFP med den fulde pris og konteres de berørte centre. |
| --- | --- |

(139)

Endelig konstaterer Kommissionen, at tilrådighedsstillelse af faciliteter, som er nævnt i betragtning 125, sker i henhold til aftaler mellem IFP og de berørte datterselskaber. Disse ydelser faktureres af IFP med den fulde pris og konteres de berørte centre.

| (140) | Kommissionen kan således konkludere, at de bogførte udgifter for resultatcentrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion« rent faktisk afspejler de samlede omkostninger ved IFP’s aktiviteter på de berørte markeder. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen kan således konkludere, at de bogførte udgifter for resultatcentrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion« rent faktisk afspejler de samlede omkostninger ved IFP’s aktiviteter på de berørte markeder.

| (141) | Kommissionen konstaterer samtidig, at der ikke er nogen præcis sammenhæng hverken mellem centrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion« på den ene side og de berørte datterselskabers forretningsområder på den anden side. Det vil — for at bruge forskningskontrakternes ordvalg — sige, at centrene dækker aktiviteter både på de områder, hvor datterselskaberne har enerettigheder, og på områder, hvor der ikke består sådanne enerettigheder. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen konstaterer samtidig, at der ikke er nogen præcis sammenhæng hverken mellem centrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion« på den ene side og de berørte datterselskabers forretningsområder på den anden side. Det vil — for at bruge forskningskontrakternes ordvalg — sige, at centrene dækker aktiviteter både på de områder, hvor datterselskaberne har enerettigheder, og på områder, hvor der ikke består sådanne enerettigheder.

| (142) | Resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« dækker således IFP’s forskning i teknologier til genindvinding af svovl, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Prosernat, IFP’s forskning i raffineringsteknik, petrokemi, GTL (gas to liquid) og estere af vegetabilske olier til dieselolie, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Axens, og IFP’s forskning inden for CTL (coal to liquid), biomasse (bortset fra estere af vegetabilske olier til dieselolie) og hydrogenproduktion, hvor forskningsresultaterne udnyttes i samarbejde med andre industrielle partnere. |
| --- | --- |

(142)

Resultatcentret »Raffinering-Petrokemi« dækker således IFP’s forskning i teknologier til genindvinding af svovl, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Prosernat, IFP’s forskning i raffineringsteknik, petrokemi, GTL (gas to liquid) og estere af vegetabilske olier til dieselolie, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Axens, og IFP’s forskning inden for CTL (coal to liquid), biomasse (bortset fra estere af vegetabilske olier til dieselolie) og hydrogenproduktion, hvor forskningsresultaterne udnyttes i samarbejde med andre industrielle partnere.

| (143) | Resultatcentret »Prospektering-Produktion« dækker IFP’s forskning inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Beicip-Franlab, IFP’s forskning i teknologier til gasbehandling, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Prosernat, men også forskning i genindvinding af CO2 og transport af hydrogen, hvor forskningsresultaterne udnyttes i samarbejde med andre industrielle partnere. |
| --- | --- |

(143)

Resultatcentret »Prospektering-Produktion« dækker IFP’s forskning inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Beicip-Franlab, IFP’s forskning i teknologier til gasbehandling, hvor forskningsresultaterne udnyttes af datterselskabet Prosernat, men også forskning i genindvinding af CO2 og transport af hydrogen, hvor forskningsresultaterne udnyttes i samarbejde med andre industrielle partnere.

| (144) | Kommissionen tager desuden hensyn til det forhold, at flere projekter, der gennemføres i resultatcentrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion«, og som vedrører segmentet »Erhvervelse af kompetencer«, er grundforskning i den i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning; resultaterne af denne forskning formidles bredt til virksomheder i EU uden forskelsbehandling. Formålet med disse projekter er at udvikle nye ideer gennem regulær grundforskning og samtidig udvikle kompetencer. Frankrig har forelagt Kommissionen en liste med beskrivelser af projekterne inden for dette segment. Kommissionen noterer sig desuden, at IFP formidler resultaterne af denne forskning ad forskellige kanaler, bl.a. i instituttets eget videnskabelige tidsskrift Oil & Gas Science and Technology, der er frit tilgængeligt online, gennem afholdelse af og deltagelse i kongresser, udgivelse af forskningsarbejder, partnerskaber med andre forskningsinstitutioner og postuniversitære uddannelsesforløb. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen tager desuden hensyn til det forhold, at flere projekter, der gennemføres i resultatcentrene »Raffinering-Petrokemi« og »Prospektering-Produktion«, og som vedrører segmentet »Erhvervelse af kompetencer«, er grundforskning i den i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning; resultaterne af denne forskning formidles bredt til virksomheder i EU uden forskelsbehandling. Formålet med disse projekter er at udvikle nye ideer gennem regulær grundforskning og samtidig udvikle kompetencer. Frankrig har forelagt Kommissionen en liste med beskrivelser af projekterne inden for dette segment. Kommissionen noterer sig desuden, at IFP formidler resultaterne af denne forskning ad forskellige kanaler, bl.a. i instituttets eget videnskabelige tidsskrift Oil & Gas Science and Technology, der er frit tilgængeligt online, gennem afholdelse af og deltagelse i kongresser, udgivelse af forskningsarbejder, partnerskaber med andre forskningsinstitutioner og postuniversitære uddannelsesforløb.

| (145) | Med henvisning til indholdet af betragtning 133-139 finder Kommissionen, at IFP’s analytiske regnskabssystem gør det muligt at spore samtlige afholdte udgifter og modtagne vederlag for disse økonomiske aktiviteter. Kommissionen bemærker dog, at sådan som IFP’s regnskab i øjeblikket er opstillet, kræver sondringen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter en meget grundig analyse af centrenes regnskaber projekt for projekt. Kommissionen mener derfor, at IFP fremover bør opstille og offentliggøre sit regnskab med en tydeligere sondring mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, f.eks. ved at samle de økonomiske aktiviteter inden for ét og samme center i overensstemmelse med principperne i direktiv 2006/111/EF. |
| --- | --- |

(145)

Med henvisning til indholdet af betragtning 133-139 finder Kommissionen, at IFP’s analytiske regnskabssystem gør det muligt at spore samtlige afholdte udgifter og modtagne vederlag for disse økonomiske aktiviteter. Kommissionen bemærker dog, at sådan som IFP’s regnskab i øjeblikket er opstillet, kræver sondringen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter en meget grundig analyse af centrenes regnskaber projekt for projekt. Kommissionen mener derfor, at IFP fremover bør opstille og offentliggøre sit regnskab med en tydeligere sondring mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, f.eks. ved at samle de økonomiske aktiviteter inden for ét og samme center i overensstemmelse med principperne i direktiv 2006/111/EF.

| (146) | Efter at have gennemgået regnskaberne for IFP’s forskellige centre kan Kommissionen fastslå omkostningerne ved F & U-projekterne og IFP’s egne indtægter på de områder, hvor datterselskaberne Axens og Prosernat har enerettigheder, dvs. teknologier til raffinering, petrokemi, GTL og estere af vegetabilske olier til dieselolie samt teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl:
  Tabel 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Omkostninger | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Egne indtægter | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Regnskabsmæssigt underskud | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Efter at have gennemgået regnskaberne for IFP’s forskellige centre kan Kommissionen fastslå omkostningerne ved F & U-projekterne og IFP’s egne indtægter på de områder, hvor datterselskaberne Axens og Prosernat har enerettigheder, dvs. teknologier til raffinering, petrokemi, GTL og estere af vegetabilske olier til dieselolie samt teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl:

Tabel 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Omkostninger

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Egne indtægter

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Regnskabsmæssigt underskud

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Eftersom disse tal viser et regnskabsmæssigt underskud, finansieres IFP’s kommercielle aktiviteter inden for raffineringsteknik, petrokemi, GTL og estere af vegetabilske olier til dieselolie samt teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl ikke fuldt ud med instituttets egne indtægter, men dækkes altså af tilskuddet fra staten til IFP. Der er således tale om en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler. |
| --- | --- |

(147)

Eftersom disse tal viser et regnskabsmæssigt underskud, finansieres IFP’s kommercielle aktiviteter inden for raffineringsteknik, petrokemi, GTL og estere af vegetabilske olier til dieselolie samt teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl ikke fuldt ud med instituttets egne indtægter, men dækkes altså af tilskuddet fra staten til IFP. Der er således tale om en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler.

| (148) | Det kumulerede underskud i perioden 2003-2006 i relation til de berørte markeder andrager således [under 50 mio. EUR] (15). Det er dog væsentligt mindre end det af UOP påståede beløb. |
| --- | --- |

(148)

Det kumulerede underskud i perioden 2003-2006 i relation til de berørte markeder andrager således [under 50 mio. EUR] (15). Det er dog væsentligt mindre end det af UOP påståede beløb.

| (149) | IFP’s aktiviteter inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding skal behandles særskilt. Kommissionen noterer sig, at ifølge udviklingsaftalen mellem IFP og datterselskabet Beicip-Franlab, som ændret ved den tillægsaftale, der blev undertegnet den 16. december 2005 med virkning tilbage fra den 1. januar 2005, skal Beicip-Franlab refundere IFP alle omkostninger ved IFP’s forskning inden for Beicip-Franlabs forretningsområde, omregnet til nutidsværdi og forrentet med den lovbestemte rente; det gælder også forskning i algoritmer, modeller og metoder. Kommissionen har desuden gennemgået de vederlag, Beicip-Franlab har betalt til IFP i 2003 og 2004, og konstaterer, at de mere end dækker omkostningerne ved IFP’s forskning på det område, hvor Beicip-Franlab har enerettigheder. |
| --- | --- |

(149)

IFP’s aktiviteter inden for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding skal behandles særskilt. Kommissionen noterer sig, at ifølge udviklingsaftalen mellem IFP og datterselskabet Beicip-Franlab, som ændret ved den tillægsaftale, der blev undertegnet den 16. december 2005 med virkning tilbage fra den 1. januar 2005, skal Beicip-Franlab refundere IFP alle omkostninger ved IFP’s forskning inden for Beicip-Franlabs forretningsområde, omregnet til nutidsværdi og forrentet med den lovbestemte rente; det gælder også forskning i algoritmer, modeller og metoder. Kommissionen har desuden gennemgået de vederlag, Beicip-Franlab har betalt til IFP i 2003 og 2004, og konstaterer, at de mere end dækker omkostningerne ved IFP’s forskning på det område, hvor Beicip-Franlab har enerettigheder.

| (150) | Kommissionen konkluderer derfor, at IFP’s og Beicip-Franlabs fælles aktiviteter finansieres fuldt ud med indtægter fra markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding. På dette marked har IFP og Beicip-Franlab altså ingen konkurrencefordel. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen konkluderer derfor, at IFP’s og Beicip-Franlabs fælles aktiviteter finansieres fuldt ud med indtægter fra markedet for rådgivning om udnyttelse af olieforekomster og udgivelse og formidling af programmel til olieudvinding. På dette marked har IFP og Beicip-Franlab altså ingen konkurrencefordel.

7.1.3.   Konklusioner vedrørende tilstedeværelsen af statsstøtte

| (151) | Det er en kendsgerning, at visse af IFP’s aktiviteter kan betegnes som værende af økonomisk art, eftersom de udnyttes kommercielt af datterselskaberne. Kommissionen er således nået til den konklusion, at de berørte datterselskaber ikke kan betragtes som virksomheder, der opererer uafhængigt af moderselskabet, eftersom deres aktiviteter er integreret i IFP’s udviklingsstrategi, IFP har ikke blot juridisk, men også reel kontrol over datterselskaberne, der er indgået eneretsaftaler, der vidner om en stærk økonomisk integration, og IFP og de berørte datterselskaber optræder med et fælles image hos aktørerne i de pågældende sektorer. |
| --- | --- |

(151)

Det er en kendsgerning, at visse af IFP’s aktiviteter kan betegnes som værende af økonomisk art, eftersom de udnyttes kommercielt af datterselskaberne. Kommissionen er således nået til den konklusion, at de berørte datterselskaber ikke kan betragtes som virksomheder, der opererer uafhængigt af moderselskabet, eftersom deres aktiviteter er integreret i IFP’s udviklingsstrategi, IFP har ikke blot juridisk, men også reel kontrol over datterselskaberne, der er indgået eneretsaftaler, der vidner om en stærk økonomisk integration, og IFP og de berørte datterselskaber optræder med et fælles image hos aktørerne i de pågældende sektorer.

| (152) | Desuden modtager IFP, for så vidt angår instituttets kommercielle aktiviteter, et offentligt tilskud, hvilket giver en selektiv fordel (dog ikke på datterselskabet Beicip-Franlabs forretningsområde), eftersom tilskuddet kun gives et enkelt foretagende. Tilskuddet hidrører fra statsmidler. |
| --- | --- |

(152)

Desuden modtager IFP, for så vidt angår instituttets kommercielle aktiviteter, et offentligt tilskud, hvilket giver en selektiv fordel (dog ikke på datterselskabet Beicip-Franlabs forretningsområde), eftersom tilskuddet kun gives et enkelt foretagende. Tilskuddet hidrører fra statsmidler.

| (153) | Det er Kommissionens opfattelse, at på Axens’ og Prosernats forretningsområder er også de øvrige kriterier for tilstedeværelsen af statsstøtte opfyldt. |
| --- | --- |

(153)

Det er Kommissionens opfattelse, at på Axens’ og Prosernats forretningsområder er også de øvrige kriterier for tilstedeværelsen af statsstøtte opfyldt.

| (154) | Kommissionen mener, at enhver form for støtte til aktiviteterne på Axens’ og Prosernats forretningsområder styrker IFP’s og dets datterselskabers konkurrencemæssige stilling og indebærer en potentiel konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen mener, at enhver form for støtte til aktiviteterne på Axens’ og Prosernats forretningsområder styrker IFP’s og dets datterselskabers konkurrencemæssige stilling og indebærer en potentiel konkurrencefordrejning.

| (155) | Hvad angår IFP’s og Axens’ aktivitetsområder, har Kommissionen noteret sig de oplysninger, Frankrig har fremsendt, og som også Axens har peget på i sine bemærkninger, og som skal dokumentere, at Axens med egne midler finansierer meget store yderligere forskningsudgifter sammenholdt med andre virksomheder i sektoren. Kommissionen mener dog ikke, at det ud fra beløbets størrelse kan udledes, at forbindelsen med IFP ikke indebærer en fordel, eftersom der ved gennemgangen af IFP’s regnskaber kunne konstateres en klar regnskabsmæssig manko i forholdet mellem udgifter og indtægter inden for Axens’ forretningsområde. |
| --- | --- |

(155)

Hvad angår IFP’s og Axens’ aktivitetsområder, har Kommissionen noteret sig de oplysninger, Frankrig har fremsendt, og som også Axens har peget på i sine bemærkninger, og som skal dokumentere, at Axens med egne midler finansierer meget store yderligere forskningsudgifter sammenholdt med andre virksomheder i sektoren. Kommissionen mener dog ikke, at det ud fra beløbets størrelse kan udledes, at forbindelsen med IFP ikke indebærer en fordel, eftersom der ved gennemgangen af IFP’s regnskaber kunne konstateres en klar regnskabsmæssig manko i forholdet mellem udgifter og indtægter inden for Axens’ forretningsområde.

| (156) | Hvad angår IFP’s og Prosernats aktivitetsområde har Kommissionen noteret sig Frankrigs bemærkninger om, at samarbejdet omkring hovedparten af projekterne vedrørende olieprospektering og -udvinding er åbne for et stort antal industrielle partnere på lige fod. Ikke desto mindre er visse projekter omfattet af eneretsaftalerne mellem IFP og Prosernat, og i den sammenhæng er der fastsat meget præcise rammer og begrænsninger for samarbejdet med andre industrielle partnere. Det giver Prosernat en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler. |
| --- | --- |

(156)

Hvad angår IFP’s og Prosernats aktivitetsområde har Kommissionen noteret sig Frankrigs bemærkninger om, at samarbejdet omkring hovedparten af projekterne vedrørende olieprospektering og -udvinding er åbne for et stort antal industrielle partnere på lige fod. Ikke desto mindre er visse projekter omfattet af eneretsaftalerne mellem IFP og Prosernat, og i den sammenhæng er der fastsat meget præcise rammer og begrænsninger for samarbejdet med andre industrielle partnere. Det giver Prosernat en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler.

| (157) | Denne konkurrencefordrejning vil desuden kunne påvirke samhandelen inden for EU, eftersom de berørte datterselskabers forretningsområder udgør konkurrencebaserede markeder i international målestok. Markedet for raffineringsteknik og petrokemi er et verdensomspændende marked, der har været åbent for konkurrence siden 1950’erne. IFP’s og Axens’ konkurrenter på dette marked er først og fremmest virksomhederne UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsøe og ConocoPhillips. På markedet for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl konkurrerer IFP og Prosernat med leverandører af udstyr til gasbehandling, bl.a. virksomhederne KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE og GPS, med udbydere af licenser til gasbehandlingsteknologier, bl.a. UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos og Huntsman, samt med specialister i behandling af svovl, bl.a. Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI og CBI & TPA. |
| --- | --- |

(157)

Denne konkurrencefordrejning vil desuden kunne påvirke samhandelen inden for EU, eftersom de berørte datterselskabers forretningsområder udgør konkurrencebaserede markeder i international målestok. Markedet for raffineringsteknik og petrokemi er et verdensomspændende marked, der har været åbent for konkurrence siden 1950’erne. IFP’s og Axens’ konkurrenter på dette marked er først og fremmest virksomhederne UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsøe og ConocoPhillips. På markedet for teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl konkurrerer IFP og Prosernat med leverandører af udstyr til gasbehandling, bl.a. virksomhederne KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE og GPS, med udbydere af licenser til gasbehandlingsteknologier, bl.a. UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos og Huntsman, samt med specialister i behandling af svovl, bl.a. Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI og CBI & TPA.

| (158) | Kommissionen må derfor afvise Frankrigs argument om, at ikke alle kriterierne for at betegne den offentlige støtte til IFP’s og dets datterselskaber Axens’ og Prosernats aktiviteter som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning er opfyldt. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen må derfor afvise Frankrigs argument om, at ikke alle kriterierne for at betegne den offentlige støtte til IFP’s og dets datterselskaber Axens’ og Prosernats aktiviteter som statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning er opfyldt.

| (159) | Endelig vil Kommissionen gerne præcisere, at spørgsmålet om yderligere statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning som følge af EPIC’s nye status og en eventuel ubegrænset statsgaranti til IFP i medfør af denne status (38) er genstand for en særskilt undersøgelse fra Kommissionens side i forbindelse med en anden procedure (NN 11/08). At der er tale om en særskilt undersøgelse, skyldes, at EPIC’s nye status er af forholdsvis ny dato sammenholdt med de forhold, der undersøges i forbindelse med den foreliggende beslutning. |
| --- | --- |

(159)

Endelig vil Kommissionen gerne præcisere, at spørgsmålet om yderligere statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning som følge af EPIC’s nye status og en eventuel ubegrænset statsgaranti til IFP i medfør af denne status (38) er genstand for en særskilt undersøgelse fra Kommissionens side i forbindelse med en anden procedure (NN 11/08). At der er tale om en særskilt undersøgelse, skyldes, at EPIC’s nye status er af forholdsvis ny dato sammenholdt med de forhold, der undersøges i forbindelse med den foreliggende beslutning.

7.2.   Støttens lovlighed

| (160) | Kommissionen har påvist, at IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat har en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler. Denne fordel skyldes, at F & U-aktiviteterne inden for Axens’ og Prosernats forretningsområder ikke dækkes fuldt ud med egne midler. Det forhold, at IFP’s omkostninger inden for Axens’ og Prosernats forretningsområder ikke dækkes fuldt ud, kan tilskrives de overførselsordninger inden for koncernen, som er fastsat i eneretsaftalerne mellem dels IFP og Axens, dels IFP og Prosernat. Kommissionen mener derfor, at der er tale om støtte, fordi oprettelsen af datterselskaberne var ledsaget af eneretsaftaler mellem disse datterselskaber og moderselskabet, og de pågældende aftaler giver ikke sikkerhed for, at IFP får dækket alle sine omkostninger ved den forskning, det udfører for Axens og Prosernat. Kommissionen skal erindre om, at aftalerne mellem IFP og Axens trådte i kraft den 1. januar 2001 og mellem IFP og Prosernat den 1. januar 2002. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen har påvist, at IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat har en selektiv fordel, der finansieres med statsmidler. Denne fordel skyldes, at F & U-aktiviteterne inden for Axens’ og Prosernats forretningsområder ikke dækkes fuldt ud med egne midler. Det forhold, at IFP’s omkostninger inden for Axens’ og Prosernats forretningsområder ikke dækkes fuldt ud, kan tilskrives de overførselsordninger inden for koncernen, som er fastsat i eneretsaftalerne mellem dels IFP og Axens, dels IFP og Prosernat. Kommissionen mener derfor, at der er tale om støtte, fordi oprettelsen af datterselskaberne var ledsaget af eneretsaftaler mellem disse datterselskaber og moderselskabet, og de pågældende aftaler giver ikke sikkerhed for, at IFP får dækket alle sine omkostninger ved den forskning, det udfører for Axens og Prosernat. Kommissionen skal erindre om, at aftalerne mellem IFP og Axens trådte i kraft den 1. januar 2001 og mellem IFP og Prosernat den 1. januar 2002.

| (161) | Kommissionen har noteret sig Frankrigs bemærkninger, der er opsummeret under punkt 4.1. Kommissionen har forståelse for, at Frankrig mener i al væsentlighed at have anmeldt de strukturelle og aftalemæssige ændringer til Kommissionen i 2001. Kommissionen mener dog, at udviklingen i IFP’s kommercielle aktivitet siden 2001 via dets datterselskaber er af et sådant omfang, at det influerer på enhver tidligere økonomisk og juridisk analyse. Kommissionen fastholder således den vurdering, den har gjort rede for under punkt 3.2 i beslutningen om at indlede proceduren, vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten var lovlig. Ifølge den vurdering må den foreliggende støtte betragtes som ulovlig at regne fra den dato, hvor Kommissionens beslutning fra 1998 ikke længere var gældende, dvs. fra den 1. januar 2003. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen har noteret sig Frankrigs bemærkninger, der er opsummeret under punkt 4.1. Kommissionen har forståelse for, at Frankrig mener i al væsentlighed at have anmeldt de strukturelle og aftalemæssige ændringer til Kommissionen i 2001. Kommissionen mener dog, at udviklingen i IFP’s kommercielle aktivitet siden 2001 via dets datterselskaber er af et sådant omfang, at det influerer på enhver tidligere økonomisk og juridisk analyse. Kommissionen fastholder således den vurdering, den har gjort rede for under punkt 3.2 i beslutningen om at indlede proceduren, vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten var lovlig. Ifølge den vurdering må den foreliggende støtte betragtes som ulovlig at regne fra den dato, hvor Kommissionens beslutning fra 1998 ikke længere var gældende, dvs. fra den 1. januar 2003.

| (162) | Kommissionen tager Frankrigs og selskabet Axens’ bemærkninger om støttemodtagernes berettigede tiltro til, at støtten var lovlig, til efterretning. Men i betragtning af nedenstående redegørelse, hvoraf det fremgår, at Kommissionen konkluderer, at støtten til IFP og dets datterselskaber er forenelig med fællesmarkedet, er der ingen grund til, at Kommissionen vurderer dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen tager Frankrigs og selskabet Axens’ bemærkninger om støttemodtagernes berettigede tiltro til, at støtten var lovlig, til efterretning. Men i betragtning af nedenstående redegørelse, hvoraf det fremgår, at Kommissionen konkluderer, at støtten til IFP og dets datterselskaber er forenelig med fællesmarkedet, er der ingen grund til, at Kommissionen vurderer dette spørgsmål.

7.3.   Krav om påbud om at suspendere støtten

| (163) | Kommissionen har ikke imødekommet UOP’s krav om at vedtage en beslutning om at give Frankrig påbud om at suspendere betaling af enhver form for ulovlig støtte. Dels er den offentlige støtte til IFP hovedfinansieringskilden for andre aktiviteter end IFP’s og datterselskaberne Axens’ og Prosernats økonomiske aktiviteter, bl.a. uddannelse, grundforskning og F & U-samarbejdsprojekter samt formidling af F & U-resultater, som Kommissionen principielt anser for ikke-økonomiske, og som tegner sig for 90 % af den offentlige støtte til IFP, dels mener Kommissionen, at en sådan beslutning ikke ville være relevant, eftersom det med rimelighed kunne forventes, at i hvert fald en del af støtten var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen har ikke imødekommet UOP’s krav om at vedtage en beslutning om at give Frankrig påbud om at suspendere betaling af enhver form for ulovlig støtte. Dels er den offentlige støtte til IFP hovedfinansieringskilden for andre aktiviteter end IFP’s og datterselskaberne Axens’ og Prosernats økonomiske aktiviteter, bl.a. uddannelse, grundforskning og F & U-samarbejdsprojekter samt formidling af F & U-resultater, som Kommissionen principielt anser for ikke-økonomiske, og som tegner sig for 90 % af den offentlige støtte til IFP, dels mener Kommissionen, at en sådan beslutning ikke ville være relevant, eftersom det med rimelighed kunne forventes, at i hvert fald en del af støtten var forenelig med fællesmarkedet.

7.4.   Grundlaget for undersøgelsen af støttens forenelighed

| (164) | Inden Kommissionen gennemgår de forskellige forskningsstadier, der er omfattet af F & U-rammebestemmelserne fra 1996, skal det afgøres, om IFP’s aktiviteter, hvortil der er ydet statsstøtte, reelt kan betegnes som forskning og udvikling. I den henseende baserer Kommissionen sig på Frascati-manualen (39), der indeholder definitioner på F & U og en klassificering af aktiviteter, der indgår i F & U. |
| --- | --- |

(164)

Inden Kommissionen gennemgår de forskellige forskningsstadier, der er omfattet af F & U-rammebestemmelserne fra 1996, skal det afgøres, om IFP’s aktiviteter, hvortil der er ydet statsstøtte, reelt kan betegnes som forskning og udvikling. I den henseende baserer Kommissionen sig på Frascati-manualen (39), der indeholder definitioner på F & U og en klassificering af aktiviteter, der indgår i F & U.

| (165) | Manualen opererer med kriterier, der gør det muligt at sondre mellem F & U og de dertil knyttede videnskabelige, teknologiske og industrielle aktiviteter. Det grundlæggende kriterium i manualen er, at der i F & U-aktiviteter skal være et betydeligt element af noget nyt, og at de skal af- eller bekræfte en videnskabelig og/eller teknologisk uvished. |
| --- | --- |

(165)

Manualen opererer med kriterier, der gør det muligt at sondre mellem F & U og de dertil knyttede videnskabelige, teknologiske og industrielle aktiviteter. Det grundlæggende kriterium i manualen er, at der i F & U-aktiviteter skal være et betydeligt element af noget nyt, og at de skal af- eller bekræfte en videnskabelig og/eller teknologisk uvished.

| (166) | Som supplerende kriterier skal nævnes formålet med projekterne, det forhold, at der er tale om ukendte fænomener, strukturer eller relationer, som projekterne skal undersøge, at de skal finde nye anvendelsesformål for allerede erhvervet viden eller kendte teknikker, at der er stor sandsynlighed for, at projekterne fører til ny forståelse (mere omfattende og dybere) af fænomener, relationer eller behandlingsprincipper af interesse for mere end én enkelt organisation, og at resultaterne kan patenteres, samt karakteren af det personale, der arbejder med projekterne, de anvendte metoder, den generelle karakter af konklusioner og resultater af et projekt og i givet fald den sædvanlige klassificering af projektet i andre kategorier af aktiviteter. |
| --- | --- |

(166)

Som supplerende kriterier skal nævnes formålet med projekterne, det forhold, at der er tale om ukendte fænomener, strukturer eller relationer, som projekterne skal undersøge, at de skal finde nye anvendelsesformål for allerede erhvervet viden eller kendte teknikker, at der er stor sandsynlighed for, at projekterne fører til ny forståelse (mere omfattende og dybere) af fænomener, relationer eller behandlingsprincipper af interesse for mere end én enkelt organisation, og at resultaterne kan patenteres, samt karakteren af det personale, der arbejder med projekterne, de anvendte metoder, den generelle karakter af konklusioner og resultater af et projekt og i givet fald den sædvanlige klassificering af projektet i andre kategorier af aktiviteter.

| (167) | Endelig præciseres det i Frascati-manualen, at hvis det primære formål med arbejdet er at foretage nye tekniske forbedringer af produktet eller processen, falder det ind under definitionen på F & U. Hvis produktet eller processen eller fremgangsmåden i vidt omfang »ligger fast«, og hovedformålet er at finde afsætningsmuligheder, fastlægge præproduktionsplaner eller sikre, at produktions- eller kontrolsystemet fungerer effektivt, er der ikke tale om F & U. |
| --- | --- |

(167)

Endelig præciseres det i Frascati-manualen, at hvis det primære formål med arbejdet er at foretage nye tekniske forbedringer af produktet eller processen, falder det ind under definitionen på F & U. Hvis produktet eller processen eller fremgangsmåden i vidt omfang »ligger fast«, og hovedformålet er at finde afsætningsmuligheder, fastlægge præproduktionsplaner eller sikre, at produktions- eller kontrolsystemet fungerer effektivt, er der ikke tale om F & U.

| (168) | Kommissionen bemærker, at de aktiviteter, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Axens, vedrører udvikling af nye processer og nye produkter (katalysatorer, adsorptionsmidler) til billigere og mere miljøvenlig fremstilling af brændsel, brændstoffer og petrokemiske mellemprodukter ud fra alle tilgængelige kulstofkilder. Kommissionen bemærker, at de aktiviteter, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Prosernat, vedrører udvikling af nye processer og udstyr til behandling af naturgas og genindvinding af svovl. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen bemærker, at de aktiviteter, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Axens, vedrører udvikling af nye processer og nye produkter (katalysatorer, adsorptionsmidler) til billigere og mere miljøvenlig fremstilling af brændsel, brændstoffer og petrokemiske mellemprodukter ud fra alle tilgængelige kulstofkilder. Kommissionen bemærker, at de aktiviteter, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Prosernat, vedrører udvikling af nye processer og udstyr til behandling af naturgas og genindvinding af svovl.

| (169) | I denne sammenhæng består nyhedselementet i projekterne i komponenterne, deres indbyrdes relationer og/eller de tilsigtede processers og produkters karakteristika. I hvert projekt afdækkes der blokerende faktorer. Som eksempel kan nævnes, at IFP har gennemført et projekt, der tager sigte på udvikling af en ny proces til fremstilling af parafinske basisprodukter med højt oktantal ud fra tungere ladninger end dem, der behandles i dag, for at få løst problemet omkring nedbringelse af indholdet af aromastoffer i »pool petrol«. |
| --- | --- |

(169)

I denne sammenhæng består nyhedselementet i projekterne i komponenterne, deres indbyrdes relationer og/eller de tilsigtede processers og produkters karakteristika. I hvert projekt afdækkes der blokerende faktorer. Som eksempel kan nævnes, at IFP har gennemført et projekt, der tager sigte på udvikling af en ny proces til fremstilling af parafinske basisprodukter med højt oktantal ud fra tungere ladninger end dem, der behandles i dag, for at få løst problemet omkring nedbringelse af indholdet af aromastoffer i »pool petrol«.

| (170) | Kommissionen noterer sig desuden, at de aktiviteter, hvortil der ydes offentlig støtte, ligger forud for processernes og produkternes godkendelse. Den er ligeledes opmærksom på, at resultaterne af de gennemførte projekter er ganske vidtrækkende og patenteres, at det personale, der arbejder med disse projekter, hovedsagelig består af forskere og teknikere, og at metoderne er baseret på forsøg, fortolkning og modellering. Endelige konstaterer Kommissionen, at de aktiviteter af samme art, der gennemføres af andre aktører i sektoren, normalt klassificeres som forskning (40). |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen noterer sig desuden, at de aktiviteter, hvortil der ydes offentlig støtte, ligger forud for processernes og produkternes godkendelse. Den er ligeledes opmærksom på, at resultaterne af de gennemførte projekter er ganske vidtrækkende og patenteres, at det personale, der arbejder med disse projekter, hovedsagelig består af forskere og teknikere, og at metoderne er baseret på forsøg, fortolkning og modellering. Endelige konstaterer Kommissionen, at de aktiviteter af samme art, der gennemføres af andre aktører i sektoren, normalt klassificeres som forskning (40).

| (171) | Kommissionen kan altså ikke godtage klagerens argument om, at de aktiviteter, der berøres af den foreliggende procedure, ikke kan betegnes som F & U. Kommissionen mener tværtimod, at de aktiviteter, IFP gennemfører i samarbejde med sine datterselskaber, falder ind under definitionen på F & U. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen kan altså ikke godtage klagerens argument om, at de aktiviteter, der berøres af den foreliggende procedure, ikke kan betegnes som F & U. Kommissionen mener tværtimod, at de aktiviteter, IFP gennemfører i samarbejde med sine datterselskaber, falder ind under definitionen på F & U.

| (172) | Når der er tale om statsstøtte til F & U-aktiviteter, er det reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling, der er relevante for undersøgelsen af støttens forenelighed med fællesmarkedet. I det omfang den støtte, der kan tilskrives eksistensen af kommercielle datterselskaber, med hvem IFP har indgået eneretsaftaler mellem den 1. januar 2001 og den 1. januar 2003, betragtes som værende ulovlig fra og med den 1. januar 2003, er de regler, der er relevante for undersøgelsen af foreneligheden med fællesmarkedet, F & U-rammebestemmelserne fra 1996. |
| --- | --- |

(172)

Når der er tale om statsstøtte til F & U-aktiviteter, er det reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling, der er relevante for undersøgelsen af støttens forenelighed med fællesmarkedet. I det omfang den støtte, der kan tilskrives eksistensen af kommercielle datterselskaber, med hvem IFP har indgået eneretsaftaler mellem den 1. januar 2001 og den 1. januar 2003, betragtes som værende ulovlig fra og med den 1. januar 2003, er de regler, der er relevante for undersøgelsen af foreneligheden med fællesmarkedet, F & U-rammebestemmelserne fra 1996.

7.5.   Støttens forenelighed med fællesmarkedet

7.5.1.   Forskningsstadier

| (173) | Bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 indeholder en definition af industriel forskning og udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet:






  a) | ved industriel forskning forstås »den planlagte forskning eller de kritiske undersøgelser med henblik på erhvervelse af ny viden, for at denne viden kan udnyttes til udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller medføre en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser« |
| --- | --- | --- |

(173)

Bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 indeholder en definition af industriel forskning og udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet:

a)

ved industriel forskning forstås »den planlagte forskning eller de kritiske undersøgelser med henblik på erhvervelse af ny viden, for at denne viden kan udnyttes til udvikling af nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser eller medføre en mærkbar forbedring af de eksisterende produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser«

| b) | ved udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet forstås »konkretisering af resultaterne af industriel forskning i en plan, et projekt eller en tegning for nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser, der er ændret eller forbedret, uanset om de er bestemt til salg eller udnyttelse, herunder skabelse af en første prototype, der ikke kan udnyttes kommercielt. De kan endvidere omfatte konceptmæssig formulering og udformning af andre produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser samt de første demonstrationsprojekter og pilotprojekter på betingelse af, at disse projekter ikke kan omdannes eller udnyttes til industriel anvendelse og kommerciel udnyttelse. De omfatter ikke rutinemæssige eller regelmæssige ændringer af produkter, produktionslinjer, produktionsprocesser, eksisterende tjenesteydelser eller andre igangværende transaktioner, selv om disse ændringer kan indebære forbedringer«. |
| --- | --- |

b)

ved udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet forstås »konkretisering af resultaterne af industriel forskning i en plan, et projekt eller en tegning for nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser, der er ændret eller forbedret, uanset om de er bestemt til salg eller udnyttelse, herunder skabelse af en første prototype, der ikke kan udnyttes kommercielt. De kan endvidere omfatte konceptmæssig formulering og udformning af andre produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser samt de første demonstrationsprojekter og pilotprojekter på betingelse af, at disse projekter ikke kan omdannes eller udnyttes til industriel anvendelse og kommerciel udnyttelse. De omfatter ikke rutinemæssige eller regelmæssige ændringer af produkter, produktionslinjer, produktionsprocesser, eksisterende tjenesteydelser eller andre igangværende transaktioner, selv om disse ændringer kan indebære forbedringer«.

| (174) | Kommissionen har i denne sammenhæng undersøgt cyklussen og fordelingen af de aktiviteter, der er udført i henhold til aftalen om industriforskning mellem IFP og datterselskabet Axens, samt de af Frankrig fremsendte komplette lister over og beskrivelser af de projekter, der er gennemført mellem 2003 og 2006. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen har i denne sammenhæng undersøgt cyklussen og fordelingen af de aktiviteter, der er udført i henhold til aftalen om industriforskning mellem IFP og datterselskabet Axens, samt de af Frankrig fremsendte komplette lister over og beskrivelser af de projekter, der er gennemført mellem 2003 og 2006.

| (175) | IFP udfører forskning, som tager sigte på at verificere mulighederne for en bestemt syntesevej og svarer til feasibilityundersøgelser forud for industriforskning i den i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning:






  a) | Til en katalysator forberedes og testes prøver på meget små mængder (målt i gram), ofte som pulver, for at man kan studere de kemiske reaktioner. Efter denne etape kan der udarbejdes en beskrivelse af en proces, der gør det muligt at fremstille en katalysatorprøve med den ønskede aktivitet og/eller selektivitet. |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP udfører forskning, som tager sigte på at verificere mulighederne for en bestemt syntesevej og svarer til feasibilityundersøgelser forud for industriforskning i den i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 fastsatte betydning:

a)

Til en katalysator forberedes og testes prøver på meget små mængder (målt i gram), ofte som pulver, for at man kan studere de kemiske reaktioner. Efter denne etape kan der udarbejdes en beskrivelse af en proces, der gør det muligt at fremstille en katalysatorprøve med den ønskede aktivitet og/eller selektivitet.

| b) | Til en teknologi eller en proces fastlægges de konkrete muligheder på grundlag af digitale simulationer, teoretiske skemastudier og konceptforsøg. |
| --- | --- |

b)

Til en teknologi eller en proces fastlægges de konkrete muligheder på grundlag af digitale simulationer, teoretiske skemastudier og konceptforsøg.

| (176) | Desuden foretages der en foreløbig undersøgelse af mulighederne for patentering for at få sikkerhed for forskningens innovative karakter. Derefter præsenterer IFP det videnskabelige og tekniske materiale for datterselskabet, der så kan gøre sin forhåndsret gældende. |
| --- | --- |

(176)

Desuden foretages der en foreløbig undersøgelse af mulighederne for patentering for at få sikkerhed for forskningens innovative karakter. Derefter præsenterer IFP det videnskabelige og tekniske materiale for datterselskabet, der så kan gøre sin forhåndsret gældende.

| (177) | Når Axens ønsker at gå videre med forskningen på grundlag af det forelagte materiale, udfører IFP industriforskning for at erhverve ny viden eller udbygge eksisterende viden med sigte på udvikling af nye processer, produkter eller teknologier eller forbedre eksisterende processer, produkter eller teknologier (41). Denne forskning består i at undersøge nye synteseveje eller forbedre eksisterende i en anden målestok end til industrielt brug. Efter Kommissionens opfattelse er formålet at validere koncepter, og aktiviteterne falder ind under definitionen på industriforskning i F & U-rammebestemmelserne fra 1996:






  a) | Til en katalysator omfatter denne etape forsøg med nye synteseveje. Den formulering, der blev fastlagt i den første forskningsfase, afprøves på større prøver (målt i kilogram), idet den ændrede målestok som oftest medfører forskelle i strukturer og egenskaber. Der udarbejdes en oversigt og detaljerede analyser af affaldsstofferne fra den udviklede katalysator, og virkningerne af inhibitorforbindelser og giftstoffer undersøges. |
| --- | --- | --- |

(177)

Når Axens ønsker at gå videre med forskningen på grundlag af det forelagte materiale, udfører IFP industriforskning for at erhverve ny viden eller udbygge eksisterende viden med sigte på udvikling af nye processer, produkter eller teknologier eller forbedre eksisterende processer, produkter eller teknologier (41). Denne forskning består i at undersøge nye synteseveje eller forbedre eksisterende i en anden målestok end til industrielt brug. Efter Kommissionens opfattelse er formålet at validere koncepter, og aktiviteterne falder ind under definitionen på industriforskning i F & U-rammebestemmelserne fra 1996:

a)

Til en katalysator omfatter denne etape forsøg med nye synteseveje. Den formulering, der blev fastlagt i den første forskningsfase, afprøves på større prøver (målt i kilogram), idet den ændrede målestok som oftest medfører forskelle i strukturer og egenskaber. Der udarbejdes en oversigt og detaljerede analyser af affaldsstofferne fra den udviklede katalysator, og virkningerne af inhibitorforbindelser og giftstoffer undersøges.

| b) | Til en proces tager industriforskningen sigte på at undersøge teknologiernes basiselementer, de rette betingelser for brugen af katalysatoren og dimensioneringsforholdene for det reaktive system. Der konstrueres en digital model på grundlag af en kortlægning af de opnåede resultater. |
| --- | --- |

b)

Til en proces tager industriforskningen sigte på at undersøge teknologiernes basiselementer, de rette betingelser for brugen af katalysatoren og dimensioneringsforholdene for det reaktive system. Der konstrueres en digital model på grundlag af en kortlægning af de opnåede resultater.

| (178) | Når industriforskningsarbejdet er afsluttet, afleverer IFP sagsmaterialet om den pågældende katalysator eller proces til datterselskabet. Derefter beslutter Axens, om man vil fortsætte med et prækompetitivt udviklingsarbejde med henblik på anvendelse i industrien. På dette stadium består arbejdet i at udføre test og underbygge resultaterne af den forskning, der er beskrevet i betragtning 177, på prototyper, der er repræsentative for industriel anvendelse:






  a) | Til en katalysator fremstilles der et prøveparti af produktet i en målestok, der er repræsentativ for anvendelse i industrien, og processerne fra den industrielle forskningsfase tilpasses hertil. Denne tilpasning kan i givet fald medføre ændringer i råvarerne af økonomiske, hygiejniske, sikkerhedsmæssige eller miljømæssige hensyn. Prototyperne testes på en referenceladning og modificeres for at give de ønskede resultater. Der gennemføres test for at komplettere kortlægningen af katalysatorens ydeevne. Først på dette stadium foretages det endelig valg af analysatorer og udstyr. |
| --- | --- | --- |

(178)

Når industriforskningsarbejdet er afsluttet, afleverer IFP sagsmaterialet om den pågældende katalysator eller proces til datterselskabet. Derefter beslutter Axens, om man vil fortsætte med et prækompetitivt udviklingsarbejde med henblik på anvendelse i industrien. På dette stadium består arbejdet i at udføre test og underbygge resultaterne af den forskning, der er beskrevet i betragtning 177, på prototyper, der er repræsentative for industriel anvendelse:

a)

Til en katalysator fremstilles der et prøveparti af produktet i en målestok, der er repræsentativ for anvendelse i industrien, og processerne fra den industrielle forskningsfase tilpasses hertil. Denne tilpasning kan i givet fald medføre ændringer i råvarerne af økonomiske, hygiejniske, sikkerhedsmæssige eller miljømæssige hensyn. Prototyperne testes på en referenceladning og modificeres for at give de ønskede resultater. Der gennemføres test for at komplettere kortlægningen af katalysatorens ydeevne. Først på dette stadium foretages det endelig valg af analysatorer og udstyr.

| b) | Til en proces udføres der en risikoanalyse; der udarbejdes industriskemaer for processer eller kombinationer af processer og en »proceshvidbog« med en detaljeret beskrivelse af styringen af forløbet. |
| --- | --- |

b)

Til en proces udføres der en risikoanalyse; der udarbejdes industriskemaer for processer eller kombinationer af processer og en »proceshvidbog« med en detaljeret beskrivelse af styringen af forløbet.

| (179) | Der er desuden udpeget en ekspertkomité til at fastlægge og validere godkendelsen af produktet eller processen. Først efter godkendelsen, hvor man har sikkerhed for, at der er taget højde for relevante miljø- og sikkerhedsmæssige krav, træffes der beslutning om, hvorvidt processen og/eller produktet skal markedsføres og lanceres til industriel anvendelse (42). De produkter og processer, der bliver resultatet af det beskrevne forskningsarbejde, bliver således først bragt i omsætning efter godkendelse og lanceres ikke for industrien forud for godkendelsen. |
| --- | --- |

(179)

Der er desuden udpeget en ekspertkomité til at fastlægge og validere godkendelsen af produktet eller processen. Først efter godkendelsen, hvor man har sikkerhed for, at der er taget højde for relevante miljø- og sikkerhedsmæssige krav, træffes der beslutning om, hvorvidt processen og/eller produktet skal markedsføres og lanceres til industriel anvendelse (42). De produkter og processer, der bliver resultatet af det beskrevne forskningsarbejde, bliver således først bragt i omsætning efter godkendelse og lanceres ikke for industrien forud for godkendelsen.

| (180) | Kommissionen mener ikke, dette arbejde kan sidestilles med rutinemæssige aktiviteter i en industriproduktion, eftersom de bl.a. ligger uden for den industrielle anvendelse. Kommissionen konkluderer, at det kan betragtes som udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet i overensstemmelse med F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Den påpeger desuden, at alle omkostninger ved arbejdet finansieres af Axens’ med egne midler. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen mener ikke, dette arbejde kan sidestilles med rutinemæssige aktiviteter i en industriproduktion, eftersom de bl.a. ligger uden for den industrielle anvendelse. Kommissionen konkluderer, at det kan betragtes som udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet i overensstemmelse med F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Den påpeger desuden, at alle omkostninger ved arbejdet finansieres af Axens’ med egne midler.

| (181) | Hvad angår den forskning, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Prosernat, konstaterer Kommissionen, at arbejdscyklussen og -fordelingen mellem IFP og Prosernat styres af en aftale om industriforskning, som i relation til teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl følger samme model som aftalen mellem IFP og Axens. Det understøttes af gennemgangen af de af Frankrig fremlagte komplette lister over og beskrivelser af de projekter, der er gennemført mellem 2003 og 2006. |
| --- | --- |

(181)

Hvad angår den forskning, IFP udfører i samarbejde med datterselskabet Prosernat, konstaterer Kommissionen, at arbejdscyklussen og -fordelingen mellem IFP og Prosernat styres af en aftale om industriforskning, som i relation til teknologier til gasbehandling og genindvinding af svovl følger samme model som aftalen mellem IFP og Axens. Det understøttes af gennemgangen af de af Frankrig fremlagte komplette lister over og beskrivelser af de projekter, der er gennemført mellem 2003 og 2006.

| (182) | Kommissionen konkluderer, at de aktiviteter, hvortil der er ydet støtte med statsmidler, rent faktisk svarer til de forskningsstadier, der er defineret i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Den bemærker, at de mest markedsnære aktiviteter, dvs. udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet og udviklingsaktiviteter til kommercielle formål, under alle omstændigheder finansieres fuldt ud af datterselskaberne med egne midler hidrørende fra indtægter fra markedet, og at den offentlige støtte kun vedrører de stadier, der kan betegnes som industriforskning. Kommissionen kan derfor ikke godtage UOP’s argument om, at statsstøtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat udgør driftsstøtte. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen konkluderer, at de aktiviteter, hvortil der er ydet støtte med statsmidler, rent faktisk svarer til de forskningsstadier, der er defineret i bilag I til F & U-rammebestemmelserne fra 1996. Den bemærker, at de mest markedsnære aktiviteter, dvs. udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet og udviklingsaktiviteter til kommercielle formål, under alle omstændigheder finansieres fuldt ud af datterselskaberne med egne midler hidrørende fra indtægter fra markedet, og at den offentlige støtte kun vedrører de stadier, der kan betegnes som industriforskning. Kommissionen kan derfor ikke godtage UOP’s argument om, at statsstøtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat udgør driftsstøtte.

7.5.2.   Støtteberettigede udgifter

| (183) | Bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 indeholder en oversigt over de udgifter, der kan indgå i beregningen af F & U-støttens intensitet:






  — | personaleudgifter (forskere, teknikere og hjælpepersonale, der udelukkende anvendes i forbindelse med forskningsaktiviteten) |
| --- | --- | --- |

(183)

Bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 indeholder en oversigt over de udgifter, der kan indgå i beregningen af F & U-støttens intensitet:

—

personaleudgifter (forskere, teknikere og hjælpepersonale, der udelukkende anvendes i forbindelse med forskningsaktiviteten)

| — | udgifter til instrumenter, udstyr, jord og bygninger, der udelukkende og permanent (undtagen i tilfælde af salg) anvendes til forskningsaktiviteten |
| --- | --- |

—

udgifter til instrumenter, udstyr, jord og bygninger, der udelukkende og permanent (undtagen i tilfælde af salg) anvendes til forskningsaktiviteten

| — | udgifter til konsulentbistand og tilsvarende tjenesteydelser, der udelukkende anvendes i forbindelse med forskningsaktiviteten, herunder forskning, teknisk viden, patenter osv., der er købt hos udenforstående kilder |
| --- | --- |

—

udgifter til konsulentbistand og tilsvarende tjenesteydelser, der udelukkende anvendes i forbindelse med forskningsaktiviteten, herunder forskning, teknisk viden, patenter osv., der er købt hos udenforstående kilder

| — | yderligere generalomkostninger, der er direkte knyttet til forskningsaktiviteten |
| --- | --- |

—

yderligere generalomkostninger, der er direkte knyttet til forskningsaktiviteten

| — | andre driftsudgifter (f.eks. materialer, forsyninger og lignende produkter), der er direkte knyttet til forskningsaktiviteten. |
| --- | --- |

—

andre driftsudgifter (f.eks. materialer, forsyninger og lignende produkter), der er direkte knyttet til forskningsaktiviteten.

| (184) | Det præciseres desuden i bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996, at hvis udgifterne er opstået på grund af andre aktiviteter eller andre F & U-aktiviteter, skal de vurderes særskilt for den støttede F & U-aktivitet og de øvrige aktiviteter. |
| --- | --- |

(184)

Det præciseres desuden i bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996, at hvis udgifterne er opstået på grund af andre aktiviteter eller andre F & U-aktiviteter, skal de vurderes særskilt for den støttede F & U-aktivitet og de øvrige aktiviteter.

| (185) | For det første bemærker Kommissionen, at de udgifter, der hidrører direkte fra projekterne, vedrører underleverancer, transport, forsikring og dokumentation samt vareindkøb og mindre udstyr. De svarer til henholdsvis udgifter til konsulentbistand og tilsvarende tjenesteydelser, yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter. Kommissionen konstaterer, at disse omkostninger hidrører direkte og udelukkende fra forskningsaktiviteterne. |
| --- | --- |

(185)

For det første bemærker Kommissionen, at de udgifter, der hidrører direkte fra projekterne, vedrører underleverancer, transport, forsikring og dokumentation samt vareindkøb og mindre udstyr. De svarer til henholdsvis udgifter til konsulentbistand og tilsvarende tjenesteydelser, yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter. Kommissionen konstaterer, at disse omkostninger hidrører direkte og udelukkende fra forskningsaktiviteterne.

| (186) | For det andet bemærker Kommissionen, at de øvrige omkostninger, der kan tilskrives projekterne, vedrører udgifter til forskningspersonale, afskrivninger på materielle og immaterielle anlægsaktiver samt andre generalomkostninger og svarer til henholdsvis personaleudgifter, udgifter til instrumenter, udstyr, jord og bygninger samt yderligere generalomkostninger. Disse udgifter kan direkte tilskrives forskningsaktiviteterne og er forholdsmæssigt fordelt på de forskellige projekter efter, hvor megen tid forskningspersonalet har brugt på hvert projekt. |
| --- | --- |

(186)

For det andet bemærker Kommissionen, at de øvrige omkostninger, der kan tilskrives projekterne, vedrører udgifter til forskningspersonale, afskrivninger på materielle og immaterielle anlægsaktiver samt andre generalomkostninger og svarer til henholdsvis personaleudgifter, udgifter til instrumenter, udstyr, jord og bygninger samt yderligere generalomkostninger. Disse udgifter kan direkte tilskrives forskningsaktiviteterne og er forholdsmæssigt fordelt på de forskellige projekter efter, hvor megen tid forskningspersonalet har brugt på hvert projekt.

| (187) | Desuden kan de udgifter til tværgående F & U-projekter, der vedrører metoder og udstyr, som anvendes i de øvrige F & U-projekter, sidestilles med yderligere generalomkostninger, der er direkte knyttet til forskningsaktiviteterne. Udgifterne til disse tværgående projekter konteres de enkelte F & U-projekter forholdsmæssigt. Kommissionen mener, at de anvendte beregningsmetoder til dette formål er tilfredsstillende. |
| --- | --- |

(187)

Desuden kan de udgifter til tværgående F & U-projekter, der vedrører metoder og udstyr, som anvendes i de øvrige F & U-projekter, sidestilles med yderligere generalomkostninger, der er direkte knyttet til forskningsaktiviteterne. Udgifterne til disse tværgående projekter konteres de enkelte F & U-projekter forholdsmæssigt. Kommissionen mener, at de anvendte beregningsmetoder til dette formål er tilfredsstillende.

| (188) | Kommissionen konkluderer, at projektudgifterne svarer til de støtteberettigede udgifter, der er defineret i bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen konkluderer, at projektudgifterne svarer til de støtteberettigede udgifter, der er defineret i bilag II til F & U-rammebestemmelserne fra 1996.

7.5.3.   Støtteintensitet

| (189) | I henhold til punkt 5.4 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er den maksimale tilladte støtteintensitet for tekniske feasibilityundersøgelser, der går forud for aktiviteter i forbindelse med industriforskning 75 %. I henhold til punkt 5.3 i samme rammebestemmelser er den maksimale tilladte støtteintensitet for industriforskning 50 %. I henhold til punkt 5.5 i rammebestemmelserne er den maksimale tilladte støtteintensitet for udviklingsprojekter på prækonkurrencestadiet 25 %. I henhold til rammebestemmelsernes punkt 5.9 er den maksimale tilladte støtteintensitet for F & U-projekter, der omfatter både industriforskning og udvikling på prækonkurrencestadiet, et vejet gennemsnit af de godkendte støtteintensiteter for de to typer forskning. |
| --- | --- |

(189)

I henhold til punkt 5.4 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er den maksimale tilladte støtteintensitet for tekniske feasibilityundersøgelser, der går forud for aktiviteter i forbindelse med industriforskning 75 %. I henhold til punkt 5.3 i samme rammebestemmelser er den maksimale tilladte støtteintensitet for industriforskning 50 %. I henhold til punkt 5.5 i rammebestemmelserne er den maksimale tilladte støtteintensitet for udviklingsprojekter på prækonkurrencestadiet 25 %. I henhold til rammebestemmelsernes punkt 5.9 er den maksimale tilladte støtteintensitet for F & U-projekter, der omfatter både industriforskning og udvikling på prækonkurrencestadiet, et vejet gennemsnit af de godkendte støtteintensiteter for de to typer forskning.

| (190) | Først og fremmest bemærker Kommissionen, at IFP med egne midler hidrørende fra de af datterselskaberne betalte vederlag og uden finansiel medvirken fra staten har finansieret over 50 % af omkostningerne ved sine tekniske feasibilityundersøgelser og sin industrielle forskning i perioden mellem 2003 og 2006. Kommissionen bemærker, at den tilladte støtteintensitet kan være over 50 %, hvis man medregner den del af de tekniske feasibilityundersøgelser, hvortil støtten har udgjort 75 % af omkostningerne. Kommissionen har opstillet følgende tabel på grundlag af de lister over projekter, hvor de årlige udgifter er specificeret for hvert projekt og for hvert forskningsstadium, samt på grundlag af opgørelsen over IFP’s indtægter. Kommissionen har været meget nøjeregnende ved udarbejdelsen og medtaget alle udgifter, der direkte eller indirekte (43) kunne henføres til de aktivitetsområder, hvor Axens og Prosernat har enerettigheder, og udelukket alle andre indtægter end vederlagene fra Axens og Prosernat (44).
  Tabel 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal gennemførte projekter pr. år (45) |
| Aktivitetsområde IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Aktivitetsområde IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| I alt | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Årlige udgifter til tekniske feasibilityundersøgelser (EUR) |
| Aktivitetsområde IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Aktivitetsområde IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| I alt | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Årlige udgifter til industriforskning (EUR) |
| Aktivitetsområde IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Aktivitetsområde IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| I alt | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Egne midler (EUR) |
| Beløb | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Årlig statsstøtte (EUR) |
| Beløb | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Støtteintensitet | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Maksimal tilladt støtteintensitet (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Først og fremmest bemærker Kommissionen, at IFP med egne midler hidrørende fra de af datterselskaberne betalte vederlag og uden finansiel medvirken fra staten har finansieret over 50 % af omkostningerne ved sine tekniske feasibilityundersøgelser og sin industrielle forskning i perioden mellem 2003 og 2006. Kommissionen bemærker, at den tilladte støtteintensitet kan være over 50 %, hvis man medregner den del af de tekniske feasibilityundersøgelser, hvortil støtten har udgjort 75 % af omkostningerne. Kommissionen har opstillet følgende tabel på grundlag af de lister over projekter, hvor de årlige udgifter er specificeret for hvert projekt og for hvert forskningsstadium, samt på grundlag af opgørelsen over IFP’s indtægter. Kommissionen har været meget nøjeregnende ved udarbejdelsen og medtaget alle udgifter, der direkte eller indirekte (43) kunne henføres til de aktivitetsområder, hvor Axens og Prosernat har enerettigheder, og udelukket alle andre indtægter end vederlagene fra Axens og Prosernat (44).

Tabel 2

2003

2004

2005

2006

Antal gennemførte projekter pr. år (45)

Aktivitetsområde IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Aktivitetsområde IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

I alt

48

54

55

68

Årlige udgifter til tekniske feasibilityundersøgelser (EUR)

Aktivitetsområde IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Aktivitetsområde IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

I alt

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Årlige udgifter til industriforskning (EUR)

Aktivitetsområde IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Aktivitetsområde IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

I alt

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Egne midler (EUR)

Beløb

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Årlig statsstøtte (EUR)

Beløb

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Støtteintensitet

41 %

37 %

21 %

20 %

Maksimal tilladt støtteintensitet (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Dernæst bemærker Kommissionen, at den andel af finansieringen af IFP’s og datterselskabernes forskningsaktiviteter, der dækkes med egne midler, kan være større, hvis man medregner udviklingsaktiviteterne på prækonkurrencestadiet, hvor den tilladte støtteintensitet er 25 %. Rent faktisk finansieres disse aktiviteter fuldt ud af Axens og Prosernat med egne midler uden finansiel medvirken fra staten eller IFP. |
| --- | --- |

(191)

Dernæst bemærker Kommissionen, at den andel af finansieringen af IFP’s og datterselskabernes forskningsaktiviteter, der dækkes med egne midler, kan være større, hvis man medregner udviklingsaktiviteterne på prækonkurrencestadiet, hvor den tilladte støtteintensitet er 25 %. Rent faktisk finansieres disse aktiviteter fuldt ud af Axens og Prosernat med egne midler uden finansiel medvirken fra staten eller IFP.

| (192) | Kommissionen har desuden på grundlag af de årlige lister over gennemførte projekter i perioden 2003-2006 efterprøvet, om grænserne for tilladt støtteintensitet for de enkelte forskningsstadier er overholdt. For de efterfølgende år skal Frankrig hvert år forelægge Kommissionen en rapport, så denne kan forvisse sig om, at støtteintensiteten for de enkelte forskningsstadier og de enkelte projekter også er overholdt. Rapporten skal omhandle alle projekter, der gennemføres på Axens’ og Prosernats forretningsområder med angivelse af omkostningerne på de enkelte forskningsstadier, beløbet for den offentlige støtte og de egne midler, IFP og dets datterselskaber har anvendt til formålet. Kommissionen mener, at støtten skal udgøre under 50 % af udgifterne for at give sikkerhed for, at grænserne for støtteintensitet er overholdt. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen har desuden på grundlag af de årlige lister over gennemførte projekter i perioden 2003-2006 efterprøvet, om grænserne for tilladt støtteintensitet for de enkelte forskningsstadier er overholdt. For de efterfølgende år skal Frankrig hvert år forelægge Kommissionen en rapport, så denne kan forvisse sig om, at støtteintensiteten for de enkelte forskningsstadier og de enkelte projekter også er overholdt. Rapporten skal omhandle alle projekter, der gennemføres på Axens’ og Prosernats forretningsområder med angivelse af omkostningerne på de enkelte forskningsstadier, beløbet for den offentlige støtte og de egne midler, IFP og dets datterselskaber har anvendt til formålet. Kommissionen mener, at støtten skal udgøre under 50 % af udgifterne for at give sikkerhed for, at grænserne for støtteintensitet er overholdt.

| (193) | Endelig konstaterer Kommissionen, at overholdelsen af grænserne for støtteintensitet i vidt omfang afhænger af, hvor stort et beløb af egne midler IFP råder over til sine projekter på de berørte områder. Disse egne midler består primært af de vederlag, Axens og Prosernat betaler til IFP. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der bør indføjes en bestemmelse i eneretsaftalerne, der regulerer disse vederlag, så man har sikkerhed for, at moderselskabet modtager et ikke-fast minimumsvederlag dækkende mindst 25 % af IFP’s udgifter til feasibilityundersøgelser forud for industriforskningsprojekter, 50 % for industriforskningsprojekter og i givet fald 75 % for udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet, når der er tale om forskning, IFP udfører på datterselskabernes forretningsområder (47). |
| --- | --- |

(193)

Endelig konstaterer Kommissionen, at overholdelsen af grænserne for støtteintensitet i vidt omfang afhænger af, hvor stort et beløb af egne midler IFP råder over til sine projekter på de berørte områder. Disse egne midler består primært af de vederlag, Axens og Prosernat betaler til IFP. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der bør indføjes en bestemmelse i eneretsaftalerne, der regulerer disse vederlag, så man har sikkerhed for, at moderselskabet modtager et ikke-fast minimumsvederlag dækkende mindst 25 % af IFP’s udgifter til feasibilityundersøgelser forud for industriforskningsprojekter, 50 % for industriforskningsprojekter og i givet fald 75 % for udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet, når der er tale om forskning, IFP udfører på datterselskabernes forretningsområder (47).

| (194) | Kommissionen konkluderer, at grænserne for tilladt støtteintensitet i henhold til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er overholdt, under forudsætning af at betingelserne i betragtning 192 og 193 opfyldes. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen konkluderer, at grænserne for tilladt støtteintensitet i henhold til F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er overholdt, under forudsætning af at betingelserne i betragtning 192 og 193 opfyldes.

7.5.4.   Kumulering af støtte

| (195) | Bestemmelserne om kumuleret støtte i punkt 5.12 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er overholdt. Kommissionen har således udregnet beløbet for den samlede offentlige støtte fra alle kilder. |
| --- | --- |

(195)

Bestemmelserne om kumuleret støtte i punkt 5.12 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996 er overholdt. Kommissionen har således udregnet beløbet for den samlede offentlige støtte fra alle kilder.

7.5.5.   Tilskyndelsesvirkning

| (196) | For det første bemærker Kommissionen, at IFP’s og dets datterselskabers forskningsaktiviteter er styret af statens overordnede strategi for energiforsyningssikkerheden på lang sigt. Kulbrinter er således strategisk vigtige for medlemsstaternes økonomi i dag, bl.a. på grund af kulbrinters store betydning for transport- og kemikalieindustrien. IFP’s og dets datterselskabers aktiviteter skal således ses i sammenhæng med tre væsentlige problemstillinger: det voksende behov for energi, der primært er affødt af stigende mobilitet og øget samhandel, den gradvise tømning af olie- og gasreserverne samt kontrol med udledningen af drivhusgasser. Kommissionen bemærker, at IFP’s og dets datterselskabers forskning især fokuserer på følgende områder:






  a) | erstatninger for de eksisterende reserver og forøgelse af olie- og gasproduktionen. Det drejer sig ikke blot om at effektivisere prospekteringen efter og udnyttelsen af forekomsterne, men også om at skabe muligheder for at udnytte de ikke-konventionelle ressourcer (offshore-forekomster på den dybe havbund, ekstratung råolie, tjæresand osv.). Eksempelvis er en af de større aktioner på dette område udvikling af en proces til behandling af gas med højt indhold af H2S og CO2 |
| --- | --- | --- |

(196)

For det første bemærker Kommissionen, at IFP’s og dets datterselskabers forskningsaktiviteter er styret af statens overordnede strategi for energiforsyningssikkerheden på lang sigt. Kulbrinter er således strategisk vigtige for medlemsstaternes økonomi i dag, bl.a. på grund af kulbrinters store betydning for transport- og kemikalieindustrien. IFP’s og dets datterselskabers aktiviteter skal således ses i sammenhæng med tre væsentlige problemstillinger: det voksende behov for energi, der primært er affødt af stigende mobilitet og øget samhandel, den gradvise tømning af olie- og gasreserverne samt kontrol med udledningen af drivhusgasser. Kommissionen bemærker, at IFP’s og dets datterselskabers forskning især fokuserer på følgende områder:

a)

erstatninger for de eksisterende reserver og forøgelse af olie- og gasproduktionen. Det drejer sig ikke blot om at effektivisere prospekteringen efter og udnyttelsen af forekomsterne, men også om at skabe muligheder for at udnytte de ikke-konventionelle ressourcer (offshore-forekomster på den dybe havbund, ekstratung råolie, tjæresand osv.). Eksempelvis er en af de større aktioner på dette område udvikling af en proces til behandling af gas med højt indhold af H2S og CO2

| b) | udvikling af højeffektive, rene raffineringsprocesser. Det drejer sig om at optimere produktionen af brændstoffer og petrokemiske råvarer og samtidig mindske raffineringsindustriens og den petrokemiske industris miljøvirkninger. Desuden forudsætter udnyttelsen af ikke-konventionelle forekomster, at der udvikles teknologier til omdannelsen. På dette område forskes der især i hydrogenkrakning |
| --- | --- |

b)

udvikling af højeffektive, rene raffineringsprocesser. Det drejer sig om at optimere produktionen af brændstoffer og petrokemiske råvarer og samtidig mindske raffineringsindustriens og den petrokemiske industris miljøvirkninger. Desuden forudsætter udnyttelsen af ikke-konventionelle forekomster, at der udvikles teknologier til omdannelsen. På dette område forskes der især i hydrogenkrakning

| c) | udvikling af innovative brændstoffer og motorteknologier for at nedbringe køretøjers udledninger og brændstofforbrug. I denne sammenhæng er et af de vigtigste forskningsemner brugen af gasholdige brændstoffer med højt hydrogenindhold |
| --- | --- |

c)

udvikling af innovative brændstoffer og motorteknologier for at nedbringe køretøjers udledninger og brændstofforbrug. I denne sammenhæng er et af de vigtigste forskningsemner brugen af gasholdige brændstoffer med højt hydrogenindhold

| d) | større spredning af energikilderne til fremstilling af brændstoffer. I denne sammenhæng fokuserer forskningen især på fremstilling af syntetiske brændstoffer fra forskellige energikilder (biomasse, gas eller kul). |
| --- | --- |

d)

større spredning af energikilderne til fremstilling af brændstoffer. I denne sammenhæng fokuserer forskningen især på fremstilling af syntetiske brændstoffer fra forskellige energikilder (biomasse, gas eller kul).

| (197) | Kommissionen bemærker, at IFP’s forskningsprogram gennemgås af tekniske udvalg, hvis sammensætning og nærmere beføjelser bestemmes af den ansvarlige minister, og som sikrer, at der fokuseres på de ovennævnte prioriterede områder. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen bemærker, at IFP’s forskningsprogram gennemgås af tekniske udvalg, hvis sammensætning og nærmere beføjelser bestemmes af den ansvarlige minister, og som sikrer, at der fokuseres på de ovennævnte prioriterede områder.

| (198) | For det andet er Kommissionen opmærksom på, at udviklingen af nye energiteknologier, bl.a. biobrændstoffer og genindvinding af gas, prioriteres højt i EU’s forsknings-, energi- og miljøpolitik. |
| --- | --- |

(198)

For det andet er Kommissionen opmærksom på, at udviklingen af nye energiteknologier, bl.a. biobrændstoffer og genindvinding af gas, prioriteres højt i EU’s forsknings-, energi- og miljøpolitik.

| (199) | For det tredje noterer Kommissionen sig, at IFP og dets datterselskaber takket være den offentlige støtte har været i stand til at udføre yderligere forskningsaktiviteter, som ellers ikke kunne være gennemført på grund af teknologiske risici eller meget stor usikkerhed om investeringsafkastet. Specielt inden for raffineringsteknik og petrokemi betyder de store risici, der er forbundet med fremstillingen af de første enheder til industriel brug, at de virksomheder, der opererer på dette marked, er nødt til at være meget selektive i relation til F & U-projekter. Som eksempel kan nævnes, at IFP og Axens har gennemført følgende forskningsprojekter: nye katalysatorer og teknologier inden for teknologi til fremstilling af paraxylen, ny proces inden for GNL baseret på udnyttelse af nye koncepter og teknologier inden for køleteknik, en ny, renere og mere effektiv proces til fremstilling af biodiesel ved esterificering af vegetabilske olier. |
| --- | --- |

(199)

For det tredje noterer Kommissionen sig, at IFP og dets datterselskaber takket være den offentlige støtte har været i stand til at udføre yderligere forskningsaktiviteter, som ellers ikke kunne være gennemført på grund af teknologiske risici eller meget stor usikkerhed om investeringsafkastet. Specielt inden for raffineringsteknik og petrokemi betyder de store risici, der er forbundet med fremstillingen af de første enheder til industriel brug, at de virksomheder, der opererer på dette marked, er nødt til at være meget selektive i relation til F & U-projekter. Som eksempel kan nævnes, at IFP og Axens har gennemført følgende forskningsprojekter: nye katalysatorer og teknologier inden for teknologi til fremstilling af paraxylen, ny proces inden for GNL baseret på udnyttelse af nye koncepter og teknologier inden for køleteknik, en ny, renere og mere effektiv proces til fremstilling af biodiesel ved esterificering af vegetabilske olier.

| (200) | For det fjerde bemærker Kommissionen den positive udvikling siden 2002 i forskellige indikatorer for IFP’s og Axens’ og Prosernats forskningsindsats. Både IFP’s og datterselskabernes udgifter og personaleforbrug til F & U på de områder, hvor datterselskaberne har enerettigheder, har været stigende på trods af, at statsstøtten blev reduceret med 41 % i perioden 2003-2006:
  Tabel 3







  Udviklingen i indikatorerne i 2003-2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Udgifter til F & U på området med enerettigheder | [...] (**) | [...] (**) |
| Personale beskæftiget med F & U på området med enerettigheder | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

For det fjerde bemærker Kommissionen den positive udvikling siden 2002 i forskellige indikatorer for IFP’s og Axens’ og Prosernats forskningsindsats. Både IFP’s og datterselskabernes udgifter og personaleforbrug til F & U på de områder, hvor datterselskaberne har enerettigheder, har været stigende på trods af, at statsstøtten blev reduceret med 41 % i perioden 2003-2006:

Tabel 3

Udviklingen i indikatorerne i 2003-2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Udgifter til F & U på området med enerettigheder

[...] (**)

[...] (**)

Personale beskæftiget med F & U på området med enerettigheder

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | For det femte bemærker Kommissionen, at F & U-udgifterne udgør en meget stor del af omsætningen. På Prosernats forretningsområder var det 9 % i 2006. For Axens’ vedkommende var det 13 % i 2006, hvilket er væsentligt mere, end hvad der i øvrigt kan konstateres i sektoren. Til sammenligning var F & U-udgifternes andel i omsætningen i fire tilsvarende virksomheder inden for Axens’ forretningsområder således mellem 2,3 og 10 % (48). |
| --- | --- |

(201)

For det femte bemærker Kommissionen, at F & U-udgifterne udgør en meget stor del af omsætningen. På Prosernats forretningsområder var det 9 % i 2006. For Axens’ vedkommende var det 13 % i 2006, hvilket er væsentligt mere, end hvad der i øvrigt kan konstateres i sektoren. Til sammenligning var F & U-udgifternes andel i omsætningen i fire tilsvarende virksomheder inden for Axens’ forretningsområder således mellem 2,3 og 10 % (48).

| (202) | For det sjette tager Kommissionen hensyn til det forhold, at anvendelsesområderne for IFP’s og dets datterselskabers forskning er underlagt omfattende og meget forskelligartet regulering, der dels er geografisk betinget, dels løbende ændres. Især har raffineringssektoren siden 2000 været underlagt stadigt strengere miljøkrav. Til de videnskabelige og teknologiske risici, der er forbundet med selve F & U-projekterne, skal således føjes stor usikkerhed omkring lovgivningen på de pågældende områder. Resultaterne af IFP’s og dets datterselskabers forskning er desuden vanskelige at beskytte, dels fordi de udnyttes i mange lande, dels fordi de forskellige lande opererer med meget forskellige regler på patentområdet. |
| --- | --- |

(202)

For det sjette tager Kommissionen hensyn til det forhold, at anvendelsesområderne for IFP’s og dets datterselskabers forskning er underlagt omfattende og meget forskelligartet regulering, der dels er geografisk betinget, dels løbende ændres. Især har raffineringssektoren siden 2000 været underlagt stadigt strengere miljøkrav. Til de videnskabelige og teknologiske risici, der er forbundet med selve F & U-projekterne, skal således føjes stor usikkerhed omkring lovgivningen på de pågældende områder. Resultaterne af IFP’s og dets datterselskabers forskning er desuden vanskelige at beskytte, dels fordi de udnyttes i mange lande, dels fordi de forskellige lande opererer med meget forskellige regler på patentområdet.

| (203) | For det syvende finder Kommissionen, at den offentlige støtte til IFP og Axens i modsætning til, hvad UOP hævder, ikke i kraft af sin karakter eller sit omfang kan forventes at hæmme de dynamiske incitamenter på markedet for raffineringsteknologier. Kommissionen vil først og fremmest gøre opmærksom på, at udbuddet på dette marked er meget differentieret og kun omfatter et begrænset antal kunder. Det anslås således, at der på verdensplan kun blev anvendt syv forskellige procestyper i de raffinerings- og petrokemiske anlæg, der var i drift i 2005. Desuden vælger kunderne en teknologi ud fra forskellige kriterier, hvoraf nogle — såsom prisen for det nødvendige anlæg og investeringsafkastet — anses for helt afgørende, men ligger helt uden for de støttede forskningsprojekter. Endelig konstaterer Kommissionen, at visse af IFP’s og Axens’ konkurrenter har en meget stærk konkurrencemæssig stilling, som burde sætte dem i stand til opretholde deres F & U-planer på dette marked. UOP har således en markedsandel på verdensplan svarende til 57 % i værdi af de eksisterende raffineringsanlæg, der drives på licens, medens IFP’s og Axens’ markedsandel udgør 7 %. |
| --- | --- |

(203)

For det syvende finder Kommissionen, at den offentlige støtte til IFP og Axens i modsætning til, hvad UOP hævder, ikke i kraft af sin karakter eller sit omfang kan forventes at hæmme de dynamiske incitamenter på markedet for raffineringsteknologier. Kommissionen vil først og fremmest gøre opmærksom på, at udbuddet på dette marked er meget differentieret og kun omfatter et begrænset antal kunder. Det anslås således, at der på verdensplan kun blev anvendt syv forskellige procestyper i de raffinerings- og petrokemiske anlæg, der var i drift i 2005. Desuden vælger kunderne en teknologi ud fra forskellige kriterier, hvoraf nogle — såsom prisen for det nødvendige anlæg og investeringsafkastet — anses for helt afgørende, men ligger helt uden for de støttede forskningsprojekter. Endelig konstaterer Kommissionen, at visse af IFP’s og Axens’ konkurrenter har en meget stærk konkurrencemæssig stilling, som burde sætte dem i stand til opretholde deres F & U-planer på dette marked. UOP har således en markedsandel på verdensplan svarende til 57 % i værdi af de eksisterende raffineringsanlæg, der drives på licens, medens IFP’s og Axens’ markedsandel udgør 7 %.

| (204) | Endelig bemærker Kommissionen, at EU’s handelspartnere også bevilger store beløb til finansiering af forskning på energiområdet. Således havde USA’s Department of Energy i 2005 et budget på 5,794 mia. USD, og beløbet har været stigende de seneste tiår. Department of Energy subventionerer talrige forskningsprogrammer, bl.a. inden for biodiesel. Kommissionen noterer sig, at IFP’s og Axens’ konkurrenter også modtager omfattende offentlig støtte. Det gælder bl.a. UOP, der får støtte fra National Institute of Standards and Technology til sin forskning i katalysatorer (49). UOP skulle ligeledes få indirekte offentlig støtte via flere partnerskaber med forskningsinstitutter og universiteter. |
| --- | --- |

(204)

Endelig bemærker Kommissionen, at EU’s handelspartnere også bevilger store beløb til finansiering af forskning på energiområdet. Således havde USA’s Department of Energy i 2005 et budget på 5,794 mia. USD, og beløbet har været stigende de seneste tiår. Department of Energy subventionerer talrige forskningsprogrammer, bl.a. inden for biodiesel. Kommissionen noterer sig, at IFP’s og Axens’ konkurrenter også modtager omfattende offentlig støtte. Det gælder bl.a. UOP, der får støtte fra National Institute of Standards and Technology til sin forskning i katalysatorer (49). UOP skulle ligeledes få indirekte offentlig støtte via flere partnerskaber med forskningsinstitutter og universiteter.

| (205) | Kommissionen mener afslutningsvis, at støtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat har en tilskyndelsesvirkning i betragtning af forskningsområdets strategiske betydning, den kvalitative og kvantitative styrkelse af forskningsindsatsen og de særlige risici og vanskeligheder, der gør sig gældende i de pågældende sektorer. Kommissionen mener desuden ikke, at støtten hæmmer innovationsdynamikken på markederne. Den har også noteret sig de andre landes støtte til IFP’s konkurrenter. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen mener afslutningsvis, at støtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat har en tilskyndelsesvirkning i betragtning af forskningsområdets strategiske betydning, den kvalitative og kvantitative styrkelse af forskningsindsatsen og de særlige risici og vanskeligheder, der gør sig gældende i de pågældende sektorer. Kommissionen mener desuden ikke, at støtten hæmmer innovationsdynamikken på markederne. Den har også noteret sig de andre landes støtte til IFP’s konkurrenter.

| (206) | Det skal af den årsrapport, Frankrig skal forelægge for Kommissionen, indtil eneretsaftalerne mellem IFP og dets datterselskabet Axens og Prosernat udløber, fremgå, at støttens tilskyndelsesvirkning løbende verificeres. |
| --- | --- |

(206)

Det skal af den årsrapport, Frankrig skal forelægge for Kommissionen, indtil eneretsaftalerne mellem IFP og dets datterselskabet Axens og Prosernat udløber, fremgå, at støttens tilskyndelsesvirkning løbende verificeres.

7.6.   Konklusion

| (207) | På grundlag af ovenstående redegørelse konkluderer Kommissionen, at støtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat er i overensstemmelse med F & U-rammebestemmelserne fra 1996 under forudsætning af, at de i betragtning 192, 193 og 206 fastsatte betingelser overholdes — |
| --- | --- |

(207)

På grundlag af ovenstående redegørelse konkluderer Kommissionen, at støtten til IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat er i overensstemmelse med F & U-rammebestemmelserne fra 1996 under forudsætning af, at de i betragtning 192, 193 og 206 fastsatte betingelser overholdes —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den foranstaltning, Frankrig har iværksat til fordel for Institut Français du Pétrole (IFP) og dets datterselskab Beicip-Franlab, udgør ikke støtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning.

Artikel 2

1.   Den foranstaltning, Frankrig har iværksat til fordel for IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat, udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning.

2.   Denne støtte er forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), på de i artikel 3-6 i denne beslutning fastsatte betingelser.

Artikel 3

1.   Denne beslutning er gældende indtil udløbet af de eneretsaftaler, der på datoen for beslutningens vedtagelse var i kraft mellem IFP og dets datterselskaber Axens og Prosernat (i det følgende benævnt »eneretsaftalerne«).

2.   Enhver forlængelse eller ændring af eneretsaftalerne skal anmeldes til Kommissionen.

Artikel 4

1.   IFP opstiller og offentliggør sit regnskab på en sådan måde, at der sondres klart mellem dets økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter.

2.   Indtil eneretsaftalernes udløbsdato forelægger Frankrig hvert år Kommissionen IFP’s årsregnskab, for at Kommissionen kan kontrollere beløbet for de offentlige midler, der er bevilget til IFP’s aktiviteter på de områder, hvor Axens og Prosernat har enerettigheder.

Artikel 5

1.   Indtil eneretsaftalernes udløbsdato forelægger Frankrig hvert år Kommissionen en detaljeret rapport om de projekter, IFP gennemfører på de områder, hvor Axens og Prosernat har enerettigheder, med angivelse for hvert enkelt projekt af udgifterne på de forskellige forskningsstadier, beløbet for de bevilgede offentlige midler og støttens tilskyndelsesvirkning.

2.   Frankrig underretter Kommissionen om enhver støtte, der overstiger de fastsatte grænser i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation fra 2006.

Artikel 6

Eneretsaftalerne ændres, idet der indføjes en bestemmelse om, at Axens og Prosernat betaler IFP et minimumsvederlag på mindst 25 % af IFP’s udgifter til feasibilityundersøgelser forud for aktiviteter i forbindelse med industriforskning, 50 % af IFP’s udgifter til industriforskning og 75 % af IFP’s udgifter til udvikling på prækonkurrencestadiet på de områder, der er omfattet af eneretsaftalerne.

Artikel 7

Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2008.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 42 af 18.2.2006, s. 5.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  I henhold til lov nr. 43-612 af 17.11.1943 om forvaltning af erhvervsinteresser.

3

(4)  Dekret nr. 2003-204 af 5.3.2003 og nr. 55-733 af 26.5.1955.

4

(5)  Kilde: Årsregnskab for IFP 2006.

5

Kilde

(6)  Kilde: Koncernregnskab for Axens 2006.

6

Kilde

(7)  Kilde: Koncernregnskab for Axens 2006.

7

Kilde

(8)  Kilde: Oplysninger fra de franske myndigheder.

8

Kilde

(9)  Kilde: Koncernregnskab for Beicip-Franlab 2006.

9

Kilde

(10)  Kilde: Regnskab for Prosernat 2006.

10

Kilde

(11)  EFT L 272 af 25.10.1996, s. 53.

11

(12)  EFT C 45 af 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  EFT C 192 af 19.6.1998, s. 4.

13

(14)  Omskrivning af oplysninger, der skal behandles fortroligt.

14

(15)  Oplysninger, der skal behandles fortroligt.

15

(16)  EFT L 195 af 29.7.1980, s. 35. Direktivet blev ophævet ved direktiv 2006/111/EF (EUT L 318 af 17.11.2006, s. 17).

16

(17)  På side 8 i anmeldelsesformularen står der, at den franske stat med denne anmeldelse meddeler, at IFP har planer om at reorganisere sine aktiviteter inden for koncernen på området for raffinering/petrokemi (»L’Etat français vous informe par la présente notification que l’IFP envisage de réorganiser ses activités au sein de son groupe dans le domaine du raffinage/pétrochimie.«)

17

(18)  Der afholdtes et møde mellem Kommissionen og Frankrig den 4.5.2001.

18

(19)  Frankrigs brev af 18.5.2001 indeholdt supplerende oplysninger om forhåndsretten og om, at importerede produkter ville blive pålagt den afgift, der var indført til fordel for IFP.

19

(20)  På denne kvittering for modtagelsen står der, at der som bilag er vedlagt en redegørelse for de planlagte foranstaltninger i det foreskrevne format for de i traktatens artikel 88, stk. 3, omhandlede anmeldelser (»En annexe figure en outre une présentation des mesures envisagées selon la forme prescrite pour les notifications prévues à l’article 88-3 du traité«).

20

(21)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

21

(22)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  På engelsk »proof of principle«.

23

(24)  Dette beløb skulle ifølge UOP andrage 555 mio. EUR over de tre seneste år og synes ifølge Frankrig at svare til de beløb, IFP har modtaget fra statsbudgettet i årene 2003, 2004 og 2005 (dvs. i virkeligheden 507 mio. EUR).

24

(25)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2, fodnote 22.

25

(26)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

26

(27)  EUT L 123 af 27.4.2004, s. 11.

27

(28)  Domstolens dom af 14.11.1984, sag 323/82, Sml. 1984, s. 3809.

28

(29)  Formålsaftale 2001-2005, s. 3.

29

(30)  [...] (**)

30

(31)  [...] (**)

31

(32)  Uddrag fra Axens’ websted: »Axens is a refining, petrochemical and natural gas market focused company offering market-leading products including processes, catalysts, adsorbents and equipment, backed by nearly fifty years of R&D and industrial success.« (Axens er en virksomhed, der er aktiv på markedet for raffinering, petrokemi og naturgas og tilbyder markedsførende produkter omfattende processer, katalysatorer, adsorptionsmidler og udstyr baseret på næsten halvtreds års F & U og industriel succes). Uddrag fra Prosernats websted: »The association of all the scientific skills and development know-how of Prosernat’s mother company IFP, with Prosernat’s industrial experience brings a unique opportunity to turn innovative ideas into an industrial reality.« (Kombinationen af alle de videnskabelige kompetencer og den udviklingsknowhow, der ligger hos Prosernats moderselskab, IFP, og Prosernats industrielle erfaring åbner enestående muligheder for at omdanne nyskabende ideer til konkrete industriprodukter og -processer).

32

(33)  Jf. f.eks. IFP’s/Axens’ fælles indlæg på den 10. kongres arrangeret af Société Française de Génie des Procédés (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Jf. bl.a. »Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens« i New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19.8.2002, »IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.« (IFP er den næststørste leverandør i verden af licenser til raffinerings- og petrokemiske processer (via sit datteselskab Axens) og er et internationalt anerkendt ekspertisecenter inden for prospektering og produktion), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  Jf. bl.a. på webstedet www.topsoe.com, hvor der refereres til virksomheder, der har licens fra »IFP/Axens«, en reference til »IFP (Axens)« på virksomheden Nexants websted (konsulentfirma inden for energi) (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM) og præsentationen af projektet GTL Eni-IFP/Axens på http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

36

(37)  Punkt 3.1.1, første afsnit.

37

(38)  Jf. beslutningen af 29.11.2007 om at indlede en procedure vedrørende ubegrænset statsgaranti til det franske postvæsen (La Poste) (C 56/07).

38

(39)  Udgivet af OECD i 2002.

39

(40)  Se SINTEF’s websted: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Oversat fra artikel 1-22 i aftalen om industriforskning.

41

(42)  Ved lancering for industrien forstås den første kommercielle enhed, der på en underlicens på processen fremstilles til en tredjepart, eller den første kommercielle ladning af det anvendte produkt.

42

(43)  Inklusive udgifter til tværgående projekter, jf. betragning 138.

43

(44)  De egne midler består af udbytter og afgifter samt andre indtægter, bl.a. fra IFP’s patenter. Kommissionen har i sin undersøgelse kun medtaget vederlagene fra Axens og Prosernat.

44

(45)  Visse projekter løber over flere år. For at give et komplet billede skal »antal gennemførte projekter« forstås som antallet af igangværende projekter i et givet år. Beløbene er registreret for et givet år og ikke kumuleret.

45

(46)  Vejet gennemsnit af de tilladte støtteintensiteter for industriforskning og feasibilityundersøgelser, jf. punkt 5.9 i F & U-rammebestemmelserne fra 1996.

46

(47)  Disse procentsatser svarer til støtte udgørende henholdsvis 75 % af udgifterne til feasibilityundersøgelser forud for industriforskningsprojekter, 50 % af udgifterne til industriforskning og 25 % af udgifterne til udviklingsaktiviteter på prækonkurrencestadiet.

47

(48)  Kilde: Yahoo Finance.

48

Kilde

(49)  Kilde: Pressemeddelelser fra UOP og NIST.

49

Kilde

---

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/41

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 23. februar 2009

om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2009 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) og om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner

(EØS-relevant tekst)

(2009/158/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (1), særlig artikel 8, stk. 1,

under henvisning til Kommissionens afgørelse 2004/858/EF af 15. december 2004 om oprettelse af et forvaltningsorgan benævnt »Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet« til forvaltning af Fællesskabets indsats inden for folkesundhed i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (2), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med afgørelse nr. 1350/2007/EF (i det følgende benævnt »programafgørelsen«) blev andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (i det følgende benævnt »andet sundhedsprogram«) vedtaget. |
| --- | --- |

(1)

Med afgørelse nr. 1350/2007/EF (i det følgende benævnt »programafgørelsen«) blev andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (i det følgende benævnt »andet sundhedsprogram«) vedtaget.

| (2) | Andet sundhedsprogram har til formål at supplere, støtte og give merværdi til medlemsstaternes politikker og bidrage til øget solidaritet og velstand i EU. Programmets målsætninger er forbedring af borgernes sundhedssikkerhed, fremme af sundheden, herunder mindskelse af ulighed i sundhed, og udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed. |
| --- | --- |

(2)

Andet sundhedsprogram har til formål at supplere, støtte og give merværdi til medlemsstaternes politikker og bidrage til øget solidaritet og velstand i EU. Programmets målsætninger er forbedring af borgernes sundhedssikkerhed, fremme af sundheden, herunder mindskelse af ulighed i sundhed, og udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

| (3) | I henhold til artikel 8 i programafgørelsen skal Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, hvori der fastsættes prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer, kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi, samt ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9 i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 8 i programafgørelsen skal Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, hvori der fastsættes prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer, kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi, samt ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9 i nævnte afgørelse.

| (4) | I henhold til artikel 8 i programafgørelsen skal Kommissionen vedtage udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 8 i programafgørelsen skal Kommissionen vedtage udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte afgørelse.

| (5) | I henhold til artikel 6 i afgørelse 2004/858/EF udfører Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet visse aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af folkesundhedsprogrammet og modtager de nødvendige bevillinger til dette formål. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 6 i afgørelse 2004/858/EF udfører Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet visse aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af folkesundhedsprogrammet og modtager de nødvendige bevillinger til dette formål.

| (6) | I henhold til artikel 75 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) skal der forud for indgåelsen af en udgiftsforpligtelse foreligge en finansieringsafgørelse vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 75 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (3) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) skal der forud for indgåelsen af en udgiftsforpligtelse foreligge en finansieringsafgørelse vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget.

| (7) | I henhold til artikel 110 i finansforordningen skal tilskud anføres i et årligt program, der offentliggøres i regnskabsårets begyndelse. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 110 i finansforordningen skal tilskud anføres i et årligt program, der offentliggøres i regnskabsårets begyndelse.

| (8) | I henhold til artikel 166 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen«) (4) vedtager Kommissionen det årlige arbejdsprogram for tilskud. Basisretsakten, målene og tidsplanen for indkaldelsen af forslag med vejledende beløb og de forventede resultater præciseres i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 166 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen«) (4) vedtager Kommissionen det årlige arbejdsprogram for tilskud. Basisretsakten, målene og tidsplanen for indkaldelsen af forslag med vejledende beløb og de forventede resultater præciseres i arbejdsprogrammet.

| (9) | I henhold til artikel 90 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan afgørelsen om vedtagelse af det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110, gælde som den finansieringsafgørelse, som er omhandlet i finansforordningens artikel 75, hvis den udgør en tilstrækkeligt detaljeret ramme. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 90 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan afgørelsen om vedtagelse af det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110, gælde som den finansieringsafgørelse, som er omhandlet i finansforordningens artikel 75, hvis den udgør en tilstrækkeligt detaljeret ramme.

| (10) | I henhold til artikel 168, stk. 1, litra c) og f), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan Kommissionen, når det drejer sig om tilskud til organer, der retligt eller faktisk indtager en monopolstilling, beslutte at yde tilskud uden indkaldelse af forslag. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 168, stk. 1, litra c) og f), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan Kommissionen, når det drejer sig om tilskud til organer, der retligt eller faktisk indtager en monopolstilling, beslutte at yde tilskud uden indkaldelse af forslag.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med programudvalgets udtalelse om andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med programudvalgets udtalelse om andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Arbejdsprogrammet for 2009 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), som fastlagt i bilag I, og udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til aktioner under andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), som fastlagt i bilag II, IV og V, vedtages hermed.

De udgør finansieringsafgørelsen om tilskud og kontrakter, hvis tildeling ikke kræver en kommissionsafgørelse.

2.   Inden for det vejledende maksimale budget for den enkelte bestemte aktion anses kumulerede ændringer, der ikke overstiger 20 %, ikke for væsentlige, forudsat at de ikke i væsentlig grad påvirker arbejdsprogrammets karakter og målsætninger. Den anvisningsberettigede som omhandlet i artikel 59 i finansforordningen kan vedtage sådanne ændringer i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning.

3.   Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere sørger for gennemførelsen af dette arbejdsprogram.

Artikel 2

Tilskud i dette arbejdsprogram til organer, som retligt eller faktisk har et monopol, ydes på de i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningens artikel 168, stk. 1, litra c) og f) fastsatte betingelser.

Artikel 3

De budgetbevillinger, der er nødvendige til forvaltning af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2008-2013), overføres til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere på de vilkår og inden for de maksimumsbeløb, der er angivet i arbejdsprogrammet i bilag I.

Driftstilskuddet på budgetpost 17 01 04 30 udbetales til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere.

Artikel 4

De bevillinger, der er omfattet af arbejdsprogrammet i bilag I, kan anvendes til at betale morarenter, jf. finansforordningens artikel 83.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 301 af 20.11.2007, s. 3.

1

(2)  EUT L 369 af 16.12.2004, s. 73.

2

(3)  EFT L 248 af 16.9.2002, s.1.

3

(4)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

4

---

BILAG I

Det årlige arbejdsprogram for 2009, herunder budgetmæssige konsekvenser og finansieringskriterier for tilskud

1.   GENEREL BAGGRUND

1.1.   Politisk og retlig baggrund

Med afgørelse nr. 1350/2007/EF (i det følgende benævnt »programafgørelsen«) blev andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (i det følgende benævnt »andet sundhedsprogram«) vedtaget.

Andet sundhedsprogram har til formål at supplere, støtte og øge værdien af medlemsstaternes politikker og bidrage til at forbedre solidariteten og velstanden i EU. Programmets målsætninger er forbedring af borgernes sundhedssikkerhed, fremme af sundheden, herunder mindskelse af ulighed i sundhed, og udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

I artikel 8, stk. 1, i programafgørelsen hedder det, at Kommissionen skal vedtage:

| a) | det årlige arbejdsprogram til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:






  i) | prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer |
| --- | --- | --- |

a)

det årlige arbejdsprogram til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:

i)

prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer

| ii) | kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi |
| --- | --- |

ii)

kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi

| iii) | ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9 |
| --- | --- |

iii)

ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9

| b) | udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4. |
| --- | --- |

b)

udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4.

I henhold til artikel 75 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget skal der forud for indgåelsen af en udgiftsforpligtelse foreligge en finansieringsafgørelse vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget. I henhold til artikel 90 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan afgørelsen om vedtagelse af det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110, gælde som finansieringsafgørelse, hvis den udgør en tilstrækkelig detaljeret ramme. Formålet med dette dokument er at opfylde disse forpligtelser og præsentere de forskellige aktiviteter, der er planlagt i 2009, som er det andet år for gennemførelsen af andet sundhedsprogram.

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere bistår Kommissionen med at gennemføre arbejdsprogrammet for 2009 i henhold til bestemmelserne i dette arbejdsprogram og Kommissionens afgørelse K(2008) 4943 af 9. september 2008, hvori det får tildelt beføjelser.

1.2.   Ressourcer

I programafgørelsen fastsættes et samlet budget på 321 500 000 EUR for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2013.

Budgetmyndigheden har godkendt et samlet budget på 48 480 000 EUR (1) for 2009 for budgetposterne 17 03 06 og 17 01 04 02.

| Budgetpost | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning | 1 480 000 |
| I alt | 48 480 000 |

Budgetpost

EUR

17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed

47 000 000

17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning

1 480 000

I alt

48 480 000

Budgetpost »17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning af programmet« vil blive anvendt til tilrettelæggelse af workshopper og ekspertmøder, publikationer, forskellige publikationstiltag og andre løbende udgifter til støtte for gennemførelse af programmets målsætninger. Kommissionen er fortsat ansvarlig for gennemførelsen af denne budgetpost.

EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Island, Liechtenstein og Norge), og kandidatlande, der deltager i programmet, vil yde yderligere bidrag, som anslås til at være 1 163 520 EUR fra EØS/EFTA og 138 000 EUR fra Kroatien (2).

Det samlede budget for 2009 anslås således til 49 781 520 EUR:

| — | driftsbudgettet anslås til i alt 48 261 000 EUR |
| --- | --- |

—

driftsbudgettet anslås til i alt 48 261 000 EUR

| — | administrationsbudgettet anslås til i alt 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

administrationsbudgettet anslås til i alt 1 520 520 EUR.

Budgetposten for administrationsbevillinger til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere (EAHC) er 17 01 04 30.

1.2.1.   Vejledende beløb

De beløb, der er anført i de følgende kapitler, er vejledende. I overensstemmelse med artikel 90, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen, er der mulighed for ikke-væsentlige ændringer af hver post i størrelsesordenen +/- 20 % under hver finansieringsmekanisme.

2.   FINANSIERINGSMEKANISMER

Hele spektret af finansieringsmekanismer, som tilbydes i forbindelse med andet sundhedsprogram, vil blive anvendt i 2009. Budgettet for indkaldelse af forslag til projekter er blevet skåret ned, og der er blevet sat større fokus på udbud og andre finansieringsmekanismer, som f.eks. fælles aktioner og driftstilskud, med det formål at maksimere effektiviteten og merværdien af de finansierede aktioner og sikre, at økonomiske midler kanaliseres mere direkte i retning af at opfylde programmets målsætninger. Hvis der ved udgangen af 2009 imidlertid stadig er midler til rådighed på driftsbudgettet, vil disse først og fremmest blive omfordelt til finansiering af tilskud til projekter udvalgt via indkaldelsen af forslag 2009.

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere vil være ansvarligt for gennemførelsen af alle finansieringsmekanismer, undtagen punkt 2.9, som Kommissionen er direkte ansvarlig for. Relevante indkaldelser og oplysninger vil blive offentliggjort på EAHC’s websted (3).

2.1.   Indkaldelse af forslag til projekter

Tilskuddene bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag anslås til 24 130 500 EUR (ca. 50 % af driftsbudgettet).

En indkaldelse af forslag til projekter vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende i slutningen af februar 2009 (vejledende dato) med oplysninger om, hvilke emneområder der vil kunne modtage støtte, udvælgelses- og tildelingskriterier og procedurer for ansøgning og godkendelse.

Alle projekter bør have en høj europæisk merværdi, og de bør være innovative og normalt af højst tre års varighed. Projektets forventede virkning bør måles ud fra egnede indikatorer, helst indikatoren for leveår med godt helbred. Alle forslag bør, hvis det er relevant, indeholde informationer om, hvordan der tages hensyn til kønsperspektivet og ulighed i sundhed.

I forbindelse med alle forslag skal det, hvis det er relevant, påvises, at der kan opnås synergieffekter med igangværende forskningsaktiviteter, der finansieres over temaet sundhed og relaterede temaer under det syvende rammeprogram for forskning (4).

Hvad angår tildelingen af ressourcer til indkaldelsen af forslag til projekter, tilstræbes det under hensyn til de modtagne forslags kvalitet og kvantitet at sikre, at der er balance mellem programmets forskellige aktioner, medmindre der opstår særlige sundhedskriser (f.eks. en influenzapandemi), som nødvendiggør en omfordeling af ressourcerne.

Da EF-tilskud er et supplement, som skal virke motiverende, dækkes mindst 40 % af projektets udgifter ved hjælp af midler fra andre kilder. Derfor kan almindelige finansielle bidrag højst udgøre 60 % af de støtteberettigede udgifter pr. projekt i forbindelse med de pågældende projekter. Det bestemmes i hvert enkelt tilfælde, hvor stor tilskudsprocenten højst kan være.

Fællesskabets bidrag kan udgøre op til 80 % af de støtteberettigede udgifter pr. støttemodtager (dvs. pr. hovedstøttemodtager og pr. associeret støttemodtager), når projektet har en særlig stor nytteværdi, jf. punkt 3.1. Højst 10 % af det finansierede antal projekter vil kunne samfinansieres med over 60 %.

Det skal bemærkes, at det vejledende beløb for Fællesskabets finansielle deltagelse i de udvalgte projekter kan variere fra -10 % til + 10 % i forhold til det beløb, som støttemodtageren har ansøgt om.

I bilag II findes nærmere bestemmelser om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4 i programafgørelsen.

Nærmere bestemmelser om støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter findes i bilag III.

2.2.   Udbud

Tjenesteydelseskontrakter bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det vejledende antal af kontrakter er omhandlet i punkt 3.2, 3.3 og 3.4 i dette arbejdsprogram. Alle kontrakter er tjenesteydelseskontrakter.

Det samlede vejledende beløb til udbud anslås maksimalt til 9 652 000 EUR (ca. 20 % af driftsbudgettet); udbud offentliggøres formentlig i løbet af første halvdel af året.

2.3.   Fælles aktioner

Fælles aktioner bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb anslås til maksimalt 7 239 000 EUR (ca. 15 % af driftsbudgettet).

I 2009 vil visse aktioner kunne finansieres som fælles aktioner af Fællesskabet og en eller flere medlemsstater eller af Fællesskabet og de kompetente myndigheder i andre lande, der deltager i programmet. Deltagerlande vil blive opfordret til at indsende forslag i forbindelse med en indkaldelse af forslag til fælles aktioner, der udtrykkeligt identificeres som sådan i punkt 3.2, 3.3 og 3.4 i dette arbejdsprogram.

Fællesskabsbidrag kan kun tildeles et offentligt organ eller et nonprofitorgan, der er udpeget ved en gennemsigtig fremgangsmåde af medlemsstaten eller den berørte kompetente myndighed og godkendt af Kommissionen.

Fællesskabets bidrag til fælles aktioner må ikke overstige 50 %, undtagen i tilfælde af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 70 %. Fælles aktioner har særlig stor nytteværdi, når de:

| — | opfylder kriterierne i punkt 3.1, og |
| --- | --- |

—

opfylder kriterierne i punkt 3.1, og

| — | har deltagelse af organer fra mindst ti deltagerlande eller deltagelse af organer fra tre deltagerlande, hvis aktionen er foreslået af et organ fra en medlemsstat, der er tiltrådt Den Europæiske Union siden 1. maj 2004, eller af et kandidatland. |
| --- | --- |

—

har deltagelse af organer fra mindst ti deltagerlande eller deltagelse af organer fra tre deltagerlande, hvis aktionen er foreslået af et organ fra en medlemsstat, der er tiltrådt Den Europæiske Union siden 1. maj 2004, eller af et kandidatland.

Nærmere oplysninger om udvælgelses- og tildelingskriterier for fælles aktioner findes i bilag IV. Proceduren for indgivelse af forslag til fælles aktion vil blive offentliggjort sammen med indkaldelsen af forslag til fælles aktioner sammen med kriterier og frister for indgivelse af forslag i slutningen af februar 2009.

Nærmere bestemmelser om støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter findes i bilag III.

2.4.   Driftstilskud

Driftstilskud bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb anslås til 2 500 000 EUR (ca. 5 % af driftsbudgettet).

Der kan ydes finansiel støtte til aktiviteter til europæiske organisationer, der opfylder kriterierne i bilag V.

Organisationer, der dækker aktiviteter som specificeret i dette arbejdsprograms punkt 3.2, 3.3 og 3.4 og aktiviteter inden for behandling på tværs af grænserne, sjældne sygdomme, sundhedspersonale, patientsikkerhed, organdonation og transplantation, forebyggelse af og kontrol med kræft, influenzavaccination, hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika, børnevaccinationer, mental sundhed og unges sundhed vil blive prioriteret.

En indkaldelse af forslag vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende i slutningen af februar 2009 med oplysninger om, hvilke aktioner der vil kunne modtage støtte, udvælgelses- og tildelingskriterier og procedurer for ansøgning og godkendelse.

Støtten må ikke overstige 60 % af de udgifter, der er forbundet med gennemførelsen af de støtteberettigede aktiviteter. I tilfælde af særlig stor nytteværdi må Fællesskabets bidrag ikke overstige 80 %. Der kan være tale om særlig stor nytteværdi, når aktiviteter har en væsentlig europæisk merværdi, jf. punkt 3.1.

Som fastsat i artikel 4, stk. 2, i det gældende retsgrundlag kan videreførelsen af de i stk. 1, litra b), omhandlede finansielle bidrag, der ydes til ikke-statslige organer og specialiserede netværk, undtages fra princippet om gradvis nedsættelse.

2.5.   Konferencer vedrørende folkesundhed og risikovurdering

Finansielle bidrag til konferencer vedrørende folkesundhed og risikovurdering bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb anslås til 1 100 000 EUR: 300 000 EUR til konferencer, der organiseres af EU-formandskabet, og 800 000 EUR til andre konferencer.

Af administrative årsager skal konferencer, der er berettigede til samfinansiering, afholdes i de to sidste måneder af 2009 eller i 2010.

2.5.1.   Konferencer, der organiseres af EU-formandskabet

Der er tre konferencer arrangeret af formandskabet for Den Europæiske Union, en for hvert formandskab (andet halvår 2009 og 2010), som er berettiget til samfinansiering fra Fællesskabets side med op til 100 000 EUR hver til Fællesskabets højeste samfinansieringssats på 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. De politiske spørgsmål, som skal tages op på disse konferencer, skal have til formål at forbedre borgernes sundhedssikkerhed, fremme sundheden, herunder mindske ulighed i sundhed, og udarbejde og formidle information og viden om sundhed.

Disse konferencer, som foregår på højeste politiske plan med deltagelse af repræsentanter fra nationale myndigheder og EU-repræsentanter på højeste plan, arrangeres af den medlemsstat, der har formandskabet. Formandskabets unikke rolle i forbindelse med fællesskabsaktiviteter gør, at den medlemsstat, der er ansvarlig for at arrangere konferencen, betragtes som havende et retligt monopol.

I henhold til artikel 168, stk. 1, litra c), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan der ydes tilskud uden indkaldelse af forslag til organer, der retligt eller faktisk indtager en monopolstilling.

Formandskabet skal indgive en anmodning om tilskud til Kommissionens tjenestegrene gennem den faste repræsentation til den konference, hvortil bidraget ønskes, senest fire måneder før den skal afholdes. Anmodningen om tilskud skal indeholde detaljerede oplysninger om konferencens emne, udkast til program, foreløbigt budget og sammensætningen af den videnskabelige komité og organisationskomitéen.

2.5.2.   Andre konferencer

Der kan i henhold til artikel 2, stk. 2, og punkt 3 i bilaget til programafgørelsen ydes finansielle bidrag fra Fællesskabet til tilrettelæggelsen af konferencer, der:

| — | omhandler et eller flere af arbejdsprogrammets prioriterede målsætninger som beskrevet i punkt 3.2, 3.3 og 3.4 eller følgende spørgsmål: behandling på tværs af grænserne, sjældne sygdomme, sundhedspersonale, patientsikkerhed, organdonation og transplantation, forebyggelse af og kontrol med kræft, influenzavaccination, hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika, børnevaccinationer, mental sundhed og unges sundhed |
| --- | --- |

—

omhandler et eller flere af arbejdsprogrammets prioriterede målsætninger som beskrevet i punkt 3.2, 3.3 og 3.4 eller følgende spørgsmål: behandling på tværs af grænserne, sjældne sygdomme, sundhedspersonale, patientsikkerhed, organdonation og transplantation, forebyggelse af og kontrol med kræft, influenzavaccination, hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika, børnevaccinationer, mental sundhed og unges sundhed

| — | har en bred EU-dimension, f.eks. med deltagelse af repræsentanter fra mindst ti af andet sundhedsprograms deltagerlande |
| --- | --- |

—

har en bred EU-dimension, f.eks. med deltagelse af repræsentanter fra mindst ti af andet sundhedsprograms deltagerlande

| — | er organiseret af et offentligt organ eller et nonprofitorgan, der er godkendt af Kommissionen, og som er etableret i et land, der deltager i andet sundhedsprogram, opererer på europæisk plan og har en afbalanceret geografisk dækning. |
| --- | --- |

—

er organiseret af et offentligt organ eller et nonprofitorgan, der er godkendt af Kommissionen, og som er etableret i et land, der deltager i andet sundhedsprogram, opererer på europæisk plan og har en afbalanceret geografisk dækning.

En indkaldelse af forslag til konferencer vil blive offentliggjort i slutningen af februar 2009 med oplysninger om, hvilke aktioner der vil kunne modtage støtte, udvælgelses- og tildelingskriterier og procedurer for ansøgning og godkendelse. Udvalgte konferencer er berettiget til bidrag fra Fællesskabet på op til 100 000 EUR (højst 50 % af konferencens samlede budget) pr. konference, selv om samfinansiering stadig er påkrævet.

2.6.   Samarbejde med internationale organisationer

Aktioner med internationale organisationer bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb anslås til maksimalt 2 300 000 EUR, hvilket er ca. 5 % af driftsbudgettet.

I henhold til artikel 12 i programafgørelsen skal forbindelserne og samarbejdet med internationale organisationer fremmes. Det vil være tilfældet med de internationale organisationer, der har den nødvendige kapacitet til håndtering af de sundhedsprioriteringer for EU, der er fastsat i det årlige arbejdsprogram.

Midler til aktioner med internationale organisationer tildeles gennem aftaler om tilskud uden forudgående indkaldelse af forslag i henhold til artikel 168, stk. 1, litra f), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen til en særlig form for organ på grund af dets tekniske kompetence, dets høje specialiseringsgrad eller dets administrative kompetence.

Disse internationale organisationer har nemlig i tilknytning til deres særlige opgaver og ansvarsområder visse handlemuligheder, som gør dem specielt kvalificerede til at udføre nogle af de aktioner, der er omfattet af dette arbejdsprogram. Det drejer sig om aktioner, der anses for bedst at kunne gennemføres ved hjælp af aftaler om direkte tilskud. Aftaler om direkte tilskud vil desuden øge synergien og forbedre Kommissionens reaktionsevne over for de internationale organisationer, når det gælder fælles aktioner.

Finansielle bidrag kan højst udgøre 60 % af de støtteberettigede udgifter pr. organisation i forbindelse med de pågældende aktioner. Kommissionen vil i hvert enkelt tilfælde afgøre, hvor stor en procentdel der skal tildeles.

I 2009 kan følgende internationale organisationer modtage finansiel støtte med henblik på gennemførelsen af de aktioner, der er omhandlet i punkt 3.2, 3.3 og 3.4:

| — | Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) |
| --- | --- |

—

Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)

| — | Verdenssundhedsorganisationen (WHO) |
| --- | --- |

—

Verdenssundhedsorganisationen (WHO)

| — | European Observatory on Health Systems and Policies (det europæiske observatorium for sundhedssystemer og -politikker) |
| --- | --- |

—

European Observatory on Health Systems and Policies (det europæiske observatorium for sundhedssystemer og -politikker)

| — | De Forenede Nationers Fællesprogram for Bekæmpelse af hiv og aids (unaids) |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationers Fællesprogram for Bekæmpelse af hiv og aids (unaids)

| — | Europarådet. |
| --- | --- |

—

Europarådet.

2.7.   Videnskabelige komitéer

Aktiviteter, der gennemføres af videnskabelige komitéer, der er relevante for folkesundheden, bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed.

Der vil blive afsat et samlet beløb på 270 000 EUR til godtgørelse af mødedeltageres udgifter i forbindelse med deltagelse i de videnskabelige komitéers møder og af udgifter for personer, der udarbejder videnskabelige udtalelser som led i disses arbejde (5). Godtgørelserne skal dække alle områder af relevans for andet sundhedsprogram, dvs. 100 % af udgifterne til arbejdet i VKSM (Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici) og 50 % (vejledende procentsats) af udgifterne til arbejdet i VKNNIS (Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici) og til koordinering.

2.8.   Uddelegering af opgaver til Generaldirektoratet for Regionalpolitik

Artikel 51 og 59 i finansforordningen og artikel 6 til 8 i de interne regler for gennemførelse af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6) omhandler betingelserne og bestemmelserne for uddelegering af beføjelser.

Der uddelegeres opgaver til Generaldirektoratet for Regionalpolitik svarende til et beløb på højst 200 000 EUR over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed for at støtte byundersøgelsesprojektet Urban Audit, som tilrettelægges i form af enkeltkontrakter i forbindelse med en rammekontrakt med Generaldirektoratet for Kommunikation. I dette tilfælde anvendes de procedurer, som er gældende for Generaldirektoratet for Regionalpolitik.

2.9.   Andre aktiviteter

Andre aktiviteter som f.eks.

| — | tilrettelæggelse af workshopper og ekspertmøder, herunder seminarer på nationalt plan for ekspertgrupper til udveksling af bedste praksis på det årlige arbejdsprograms områder |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelse af workshopper og ekspertmøder, herunder seminarer på nationalt plan for ekspertgrupper til udveksling af bedste praksis på det årlige arbejdsprograms områder

| — | publikationer og forskellige kommunikationsinitiativer for at fremme andet sundhedsprogram |
| --- | --- |

—

publikationer og forskellige kommunikationsinitiativer for at fremme andet sundhedsprogram

vil hovedsagelig blive finansieret over budgetpost »17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning af programmet« gennem udbud.

I forbindelse med visse specifikke tekniske spørgsmål, jf. kapitel 3, er der planer om indkøb gennem administrative aftaler med Det Fælles Forskningscenter, som vil blive finansieret over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed.

3.   PRIORITEREDE OMRÅDER FOR 2009

Prioriterede aktioner for 2009 er blevet udvalgt i overensstemmelse med programafgørelsen. Disse prioriteringer skal ses i lyset af de aktioner, der allerede er finansieret under det forrige program (7), og den kendsgerning, at yderligere prioriteringer vil blive defineret i de sidste år af programperioden.

Sundhedsprogrammet har til formål at fremme synenergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og undgå dobbeltarbejde. Det syvende rammeprogram for forskning, tredje søjle under temaet »sundhed«: »Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere« supplerer fællesskabsaktioner på sundhedsområdet under alle målsætninger i andet sundhedsprogram. Der vil blive gjort en indsats for at påpege og undgå overlapninger/dobbeltarbejde mellem udvalgte forslag under sundhedsprogrammet og projekter, der hidtil er udvalgt til finansiering under syvende rammeprogram for forskning.

Forslag til sundhedsprogrammet skal fuldt ud være i overensstemmelse med de mål, målsætninger og metoder, der er opstillet i programafgørelsen. Forslag bør navnlig ikke indeholde væsentlige forskningselementer. Hvis det er relevant, skal det af alle forslag fremgå, hvordan der kan skabes synergi med relevante nuværende forskningsaktiviteter, der finansieres over den videnskabelige støtte til aktiviteter under det sjette rammeprogram (8), såvel som med projekter, der skal finansieres over temaet sundhed og relaterede temaer under det syvende rammeprogram. Det bør navnlig fremgå af forslagene, at overlapning/dobbeltarbejde i forbindelse med syvende rammeprogram for forskning vil blive undgået ved fremsætning af forslag til arbejdsprogrammet for 2009.

3.1.   Spørgsmål af strategisk vigtighed

I overensstemmelse med de aktioner, der er omhandlet i programafgørelsens artikel 2, stk. 2, og forpligtelsen i EU’s sundhedsstrategi (9) til at arbejde på tværs af sektorer for at forbedre sundheden, vil man særlig prioritere aktioner, som har en væsentlig europæisk merværdi, hvad angår:

| — | bidrag til






  — | forbedring af de europæiske borgeres sundhed målt med passende indikatorer, herunder indikatoren for sunde leveår, hvis det er muligt |
| --- | --- | --- |

—

bidrag til

—

forbedring af de europæiske borgeres sundhed målt med passende indikatorer, herunder indikatoren for sunde leveår, hvis det er muligt

| — | mindskelse af ulighed i sundhed i og mellem EU-medlemsstaterne og regionerne |
| --- | --- |

—

mindskelse af ulighed i sundhed i og mellem EU-medlemsstaterne og regionerne

| — | opbygning af kapacitet til udvikling og iværksættelse af effektive folkesundhedspolitikker, særlig på områder med stort behov |
| --- | --- |

—

opbygning af kapacitet til udvikling og iværksættelse af effektive folkesundhedspolitikker, særlig på områder med stort behov

| — | inddragelse af nye (ikke-traditionelle) sundhedsaktører i vedvarende og etisk acceptable samarbejdsaktioner på regionalt eller lokalt plan og på tværs af deltagerlande. Der kan være tale om den offentlige og den private sektor og berørte parter i det brede civilsamfund, hvis primære mål ikke er begrænset til folkesundhed (f.eks. blandt unge, etniske grupper og andre offentlige interessesfærer såsom miljø og idræt). |
| --- | --- |

—

inddragelse af nye (ikke-traditionelle) sundhedsaktører i vedvarende og etisk acceptable samarbejdsaktioner på regionalt eller lokalt plan og på tværs af deltagerlande. Der kan være tale om den offentlige og den private sektor og berørte parter i det brede civilsamfund, hvis primære mål ikke er begrænset til folkesundhed (f.eks. blandt unge, etniske grupper og andre offentlige interessesfærer såsom miljø og idræt).

Forslag bør også påpege evidensgrundlag og evne til i givet fald at tilvejebringe målelige resultater.

Forslag, som opfylder ovennævnte kriterier, kan anses for at have særlig stor nytteværdi. Ansøgere skal være i stand til at påvise, hvordan den foreslåede aktion vil bidrage til ovennævnte kriterier.

De prioriterede aktioner er samlet i afsnit, der svarer til de aktioner, der er omhandlet i programafgørelsen.

3.2.   Prioriterede aktioner under målsætning 1 »Forbedring af borgernes sundhedssikkerhed«

3.2.1.   Beskytte borgerne mod trusler mod sundheden

| 1. | Aktiviteter under EF-handlingsprogrammet for sundhed 2008-2013, når det drejer sig om at beskytte borgerne mod trusler mod sundheden, bidrager til gennemførelsen af EU-politikker og -initiativer vedrørende trusler mod sundheden, for så vidt angår beslutningen om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (10). Målet er at udvikle strategier og mekanismer til reaktion på trusler mod sundheden og sundhedskriser og støtte styringen af risici ved overførbare sygdomme ud fra en risikovurdering foretaget af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Aktiviteter under EF-handlingsprogrammet for sundhed 2008-2013, når det drejer sig om at beskytte borgerne mod trusler mod sundheden, bidrager til gennemførelsen af EU-politikker og -initiativer vedrørende trusler mod sundheden, for så vidt angår beslutningen om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet (10). Målet er at udvikle strategier og mekanismer til reaktion på trusler mod sundheden og sundhedskriser og støtte styringen af risici ved overførbare sygdomme ud fra en risikovurdering foretaget af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (11).

| 2. | Programmet dækker også identifikation af yderligere sundhedstrusler som f.eks. truslerne fra fysiske og kemiske agenser. Aktiviteter, der skal koordinere og støtte medlemsstaternes beredskab over for sundhedstrusler og deres reaktionskapacitet og planlægning i forbindelse med angreb med biologiske, kemiske og radiologiske agenser, udformes af Udvalget for Sundhedssikkerhed (12). |
| --- | --- |

2.

Programmet dækker også identifikation af yderligere sundhedstrusler som f.eks. truslerne fra fysiske og kemiske agenser. Aktiviteter, der skal koordinere og støtte medlemsstaternes beredskab over for sundhedstrusler og deres reaktionskapacitet og planlægning i forbindelse med angreb med biologiske, kemiske og radiologiske agenser, udformes af Udvalget for Sundhedssikkerhed (12).

| 3. | WHO betragter influenzapandemi som en af de mest alvorlige trusler mod folkesundheden. En pandemisk virus kunne udvikle sig fra aviære vira, der i øjeblikket cirkulerer i fjerkræ og vilde fugle i store dele af verden. Kommissionen er blandt de største donorer, der bidrager til den globale reaktion på aviær influenza og støtter »One World One Health«–tilgangen, som søger at integrere folkesundhed og dyresundhed (13).
  På området sundhedssikkerhed bør man i forslagene sørge for:






  — | at inddrage den europæiske naboskabspolitik for at styrke sammenhæng og partnerskab |
| --- | --- | --- |

3.

WHO betragter influenzapandemi som en af de mest alvorlige trusler mod folkesundheden. En pandemisk virus kunne udvikle sig fra aviære vira, der i øjeblikket cirkulerer i fjerkræ og vilde fugle i store dele af verden. Kommissionen er blandt de største donorer, der bidrager til den globale reaktion på aviær influenza og støtter »One World One Health«–tilgangen, som søger at integrere folkesundhed og dyresundhed (13).

På området sundhedssikkerhed bør man i forslagene sørge for:

—

at inddrage den europæiske naboskabspolitik for at styrke sammenhæng og partnerskab

| — | at støtte deltagelse af kandidatlande som tilknyttede partnere, når det er muligt, og som samarbejdspartnere i almindelighed |
| --- | --- |

—

at støtte deltagelse af kandidatlande som tilknyttede partnere, når det er muligt, og som samarbejdspartnere i almindelighed

| — | at beskæftige sig med interoperabilitet mellem mekanismer, sundhedssystemer, planer og strategier, navnlig med fokus på tværsektorielle aktiviteter, herunder aktiviteter rettet mod sundhedsrisici og sygdomme på grænsefladen mellem folkesundhed, dyresundhed og økosystemer |
| --- | --- |

—

at beskæftige sig med interoperabilitet mellem mekanismer, sundhedssystemer, planer og strategier, navnlig med fokus på tværsektorielle aktiviteter, herunder aktiviteter rettet mod sundhedsrisici og sygdomme på grænsefladen mellem folkesundhed, dyresundhed og økosystemer

| — | at påpege økonomiske og sociale virkninger af målbare aktiviteter og inddrage yderligere mulige positive og negative virkninger (eksterne virkninger) af folkesundhedsaktioner. |
| --- | --- |

—

at påpege økonomiske og sociale virkninger af målbare aktiviteter og inddrage yderligere mulige positive og negative virkninger (eksterne virkninger) af folkesundhedsaktioner.

3.2.1.1.   Udvikling af forebyggelse (bilagets punkt 1.1.1–1.1.2)

Udveksle praksis om fremme af vaccination i medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår befolkningsgrupper, det er vanskeligt at nå ud til

støtte til politiske initiativer vedrørende vaccination (forslag om en henstilling fra Rådet til medlemsstaterne om at nå op på en dækning på 75 %, for så vidt angår sæsonbetinget influenzavaccination i risikogrupper, forslag om en henstilling fra Rådet om at udvide/bibeholde en høj vaccinationsdækning mod visse børnesygdomme). Der bør iværksættes særlige aktiviteter i forbindelse med mæslinger og røde hunde (14), sæsonbetinget influenza (15), HPV, stivkrampe og nye vacciner mod pneumokokinfektion.

I forbindelse med fremme af vaccinationer bør følgende elementer tages i betragtning:

| — | manglende viden om vacciner og relaterede emner (16) i udvalgte og større befolkningsgrupper |
| --- | --- |

—

manglende viden om vacciner og relaterede emner (16) i udvalgte og større befolkningsgrupper

| — | evidensbaserede måder at fjerne hindringer for at foretage vaccinationer og påvirke offentlighedens opfattelse af fordelene ved vaccination (17) |
| --- | --- |

—

evidensbaserede måder at fjerne hindringer for at foretage vaccinationer og påvirke offentlighedens opfattelse af fordelene ved vaccination (17)

| — | evidensbaserede og højeffektive sundhedsfremmende foranstaltninger til støtte for vaccination |
| --- | --- |

—

evidensbaserede og højeffektive sundhedsfremmende foranstaltninger til støtte for vaccination

| — | resultater af og igangværende aktiviteter vedrørende vaccinationsprojekter, navnlig projekter finansieret af Fællesskabet under folkesundhedsprogrammet (18) og referatet af »mødet om en vaccinationsstrategi« (19) den 13. og 14. februar 2008, der blev afholdt af Kommissionen og Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet i fællesskab.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

resultater af og igangværende aktiviteter vedrørende vaccinationsprojekter, navnlig projekter finansieret af Fællesskabet under folkesundhedsprogrammet (18) og referatet af »mødet om en vaccinationsstrategi« (19) den 13. og 14. februar 2008, der blev afholdt af Kommissionen og Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet i fællesskab.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Identifikation af eksisterende modelværktøjer og deres anvendelse til at imødegå nuværende og kommende trusler

udvide kendskabet til, hvordan man bruger eksisterende modelværktøjer i medlemsstaterne, er et vigtigt spørgsmål på EU-plan i forbindelse med:

| — | effektivt at måle omkostningseffektiviteten af politikkerne som f.eks. deres gennemførelse og konsekvensanalysen af nye vacciner og andre præventive foranstaltninger |
| --- | --- |

—

effektivt at måle omkostningseffektiviteten af politikkerne som f.eks. deres gennemførelse og konsekvensanalysen af nye vacciner og andre præventive foranstaltninger

| — | konsekvensanalyse af sygdomme |
| --- | --- |

—

konsekvensanalyse af sygdomme

| — | følgerne af klimaforandringer i sundhedssektoren |
| --- | --- |

—

følgerne af klimaforandringer i sundhedssektoren

| — | støtte til beslutningstagning (potentiel indvirkning af specifikke foranstaltninger som f.eks. begrænsning af det sociale samvær).
  [Udbud gennem administrativ aftale med Det Fælles Forskningscenter (FFC) (20)] |
| --- | --- |

—

støtte til beslutningstagning (potentiel indvirkning af specifikke foranstaltninger som f.eks. begrænsning af det sociale samvær).

[Udbud gennem administrativ aftale med Det Fælles Forskningscenter (FFC) (20)]

3.2.1.2.   Støtte til beredskab (bilagets punkt 1.1.1-1.1.2-1.1.3-1.1.5)

Udveksling af oplysninger om trusler mod sundheden og beredskabsplaner

Udveksling af oplysninger om beredskabsplaner vedrører alment beredskab og særberedskab (biologiske, kemiske og radionukleare aspekter og klimaforandringsaspekter). Oplysningerne kan vedrøre ordninger vedrørende gennemførelse, konsekvensanalyse, tværsektorielle aspekter og kommunikation med fagfolk og offentligheden.

Aktiviteter vedrørende udveksling af oplysninger kunne bestå af følgende:

| — | identifikation af bedste praksis vedrørende krisestyring og analyse af betingelserne for anvendelse heraf på forskellige områder som f.eks. informationsstyring; kommunikation med fagfolk, medier og offentligheden; retningslinjer for krisestyring; logistiske aspekter af en krise som f.eks. hvordan man sammensætter et krisehold, koordinationsmekanismer; uddannelse af personale og støttepersonale til at håndtere uventede situationer eller kursusbeskrivelser (uddannelsens art, mål og indhold) |
| --- | --- |

—

identifikation af bedste praksis vedrørende krisestyring og analyse af betingelserne for anvendelse heraf på forskellige områder som f.eks. informationsstyring; kommunikation med fagfolk, medier og offentligheden; retningslinjer for krisestyring; logistiske aspekter af en krise som f.eks. hvordan man sammensætter et krisehold, koordinationsmekanismer; uddannelse af personale og støttepersonale til at håndtere uventede situationer eller kursusbeskrivelser (uddannelsens art, mål og indhold)

| — | informationsudveksling mellem eksperter og politiske beslutningstagere og kommunikation med offentligheden og medierne |
| --- | --- |

—

informationsudveksling mellem eksperter og politiske beslutningstagere og kommunikation med offentligheden og medierne

| — | formidling til EU’s medlemsstater af nøgleaktioner, der er identificeret i forbindelse med initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden som f.eks. mediekommunikationsaktiviteter og influenzapandemi, laboratorierelevante spørgsmål eller medicinske modforholdsregler gennem en workshop under EU’s kommunikationsnetværk (21)

  [Udbud] |
| --- | --- |

—

formidling til EU’s medlemsstater af nøgleaktioner, der er identificeret i forbindelse med initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden som f.eks. mediekommunikationsaktiviteter og influenzapandemi, laboratorierelevante spørgsmål eller medicinske modforholdsregler gennem en workshop under EU’s kommunikationsnetværk (21)

[Udbud]

| — | overvågning af informationsudvekslingsmekanismer til krisestyring og kobling med internationale udvekslingsredskaber, herunder udbygget koordinering med aktiviteter under Det Fælles Forskningscenter (FFC) på dette område og i gruppen vedrørende sundhedssikkerhed i verden (Global Health Security Action Group) (22).
  [Udbud gennem administrativ aftale med FFC] |
| --- | --- |

—

overvågning af informationsudvekslingsmekanismer til krisestyring og kobling med internationale udvekslingsredskaber, herunder udbygget koordinering med aktiviteter under Det Fælles Forskningscenter (FFC) på dette område og i gruppen vedrørende sundhedssikkerhed i verden (Global Health Security Action Group) (22).

[Udbud gennem administrativ aftale med FFC]

Understøttelse af hurtig udvikling af farmaceutiske modforanstaltninger, herunder vacciner, mod nye og kommende trusler

Sandsynligheden for, at der opstår nye patogener i områder, som ikke tidligere har været angrebet, er voksende og kan føre til sygdomsudbredelse som følge af faktorer som f.eks. omfattende rejseaktivitet, klimaforandringer og andre miljøændringer og udviklingen i patogen/vektor/reservoir-forholdet. Udfordingen er at fremme hurtig udvikling og produktion af vacciner mod nye sygdomme og licensudstedelse for at beskytte befolkningen i og uden for Europa.

Følgende aktiviteter bør iværksættes:

| — | udvikling af en proces til fremme af frigivelse af vacciner til produktion i tilfælde af akut behov |
| --- | --- |

—

udvikling af en proces til fremme af frigivelse af vacciner til produktion i tilfælde af akut behov

| — | styrkelse af netværket af kliniske centre til støtte for omfattende udvikling af vacciner |
| --- | --- |

—

styrkelse af netværket af kliniske centre til støtte for omfattende udvikling af vacciner

| — | udvikling af bredt anvendelige platforme for vacciner.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling af bredt anvendelige platforme for vacciner.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Sundhedssektorens tilpasning til følgerne af klimaforandringer

Europa er ved at tage skridt til at takle den globale opvarmning og forebygge mulige katastrofale klimaforandringer (23)
   (24). Alle sektorer i sundhedsvæsenet vil blive berørt af tilpasning til følgerne af klimaforandringer (behandling, forebyggelse og sundhedsundervisning, trusler mod sundheden, herunder indvirkningen af klimaforandringer på overførbare sygdomme, og andre sundhedsproblemer som f.eks. luftvejssygdomme).

| — | Foranstaltninger under dette punkt kunne vedrøre informationsudveksling, sammenligning og analyse vedrørende overførsel af foranstaltninger og aktiviteter, for så vidt angår tidlig tilpasning til følgerne af klimaforandringer for sundheden.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

Foranstaltninger under dette punkt kunne vedrøre informationsudveksling, sammenligning og analyse vedrørende overførsel af foranstaltninger og aktiviteter, for så vidt angår tidlig tilpasning til følgerne af klimaforandringer for sundheden.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.1.3.   Uddybning af tidlig konstatering af og kontrol med trusler mod sundheden, herunder overførbare sygdomme

Kapacitetsopbygning og uddannelse i tuberkulosebekæmpelse (evidensbaserede standarder) i lande med store byrder og risikogrupper

Europa-Kommissionen opfordrede i marts 2007 Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) til at udarbejde et forslag til handlingsplan til bekæmpelse af tuberkulose i EU (25). Mange EU-medlemsstater har positive tuberkulosetendenser og vil sandsynligvis bevæge sig i retning af en situation, hvor sygdommen er så godt som udryddet. Situationen er imidlertid stadig meget forskelligartet fra land til land (26), og udfordringerne i forbindelse med bekæmpelsesbestræbelser er problemer som f.eks. tuberkulose, som er modstandsdygtig over for lægemidler, og et højt niveau for overførsel i udsatte grupper.

| — | støtte til medlemsstaterne i bekæmpelsen af tuberkulose, navnlig til lande med en stor byrde. Kapacitetsopbygning og uddannelse ville bidrage til udarbejdelse af nationale planer. Der er også et behov for at udvikle og tilpasse kontrolmetoder i lande med lav prævalens, hvor der fokuseres på tuberkulose i bestemte risikogrupper, som er svære at nå. |
| --- | --- |

—

støtte til medlemsstaterne i bekæmpelsen af tuberkulose, navnlig til lande med en stor byrde. Kapacitetsopbygning og uddannelse ville bidrage til udarbejdelse af nationale planer. Der er også et behov for at udvikle og tilpasse kontrolmetoder i lande med lav prævalens, hvor der fokuseres på tuberkulose i bestemte risikogrupper, som er svære at nå.

| — | udvikling af værktøjer til at evaluere bekæmpelsesprogrammers resultater baseret på kohorteanalyse.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling af værktøjer til at evaluere bekæmpelsesprogrammers resultater baseret på kohorteanalyse.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Støtte oplysningskampagner, tidlig diagnosticering, forebyggelse og kontrol af viral hepatitis

Der er forskellige typer viral hepatitis, som er vigtige overførbare sygdomme med store medicinske, sociale og økonomiske konsekvenser og potentielt alvorlige følgevirkninger på lang sigt. ECDC er ansvarlig for overvågningen af sådanne sygdomme (27). Befolkningen og fagfolk skal være opmærksomme på tilgængelige foranstaltninger til forebyggelse, begrænsning og bekæmpelse.

| — | uddannelse af fagfolk og orientering af offentligheden og fagfolk er eksempler på relevante aktiviteter.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

uddannelse af fagfolk og orientering af offentligheden og fagfolk er eksempler på relevante aktiviteter.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Tidlig konstatering af trusler mod sundheden og vurdering af følgerne for sundheden af hændelser

Der er en fornyet interesse for syndromovervågningsmetoder. En række europæiske lande har allerede udviklet syndromovervågning over en bred front under forskellige temaer (smitsomme sygdomme, miljø og sygdomme, veterinærmedicin) med forskellige datakilder (skadestuer, dødelighed, rådgivningstelefoner) og bruger forskellige metoder (retrospektive undersøgelser eller fremtidsstudier).

| — | Der kunne foretages en gennemgang af europæisk syndromovervågning med deltagelse af flere medlemsstater og fastlæggelse af en fælles tilgang, hvori der tages hensyn til eksisterende projekter.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

Der kunne foretages en gennemgang af europæisk syndromovervågning med deltagelse af flere medlemsstater og fastlæggelse af en fælles tilgang, hvori der tages hensyn til eksisterende projekter.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.1.4.   Forbedring af kapacitetsopbygningen (bilagets punkt 1.1.1–1.1.4)

Støtte gennemførelsen af det internationale sundhedsregulativ i medlemsstaterne

Det internationale sundhedsregulativ (IHR) (28) (2005) er blevet anvendt siden 15.6.2007. På EU-plan er Kommissionens beslutning 2000/57/EF (29) blevet ændret ved Kommissionens beslutning 2008/351/EF (30), så meddelelser sendes gennem EWRS og IHR samtidigt.

Aktiviteter til støtte for gennemførelsen af IHR i medlemsstaterne er blevet identificeret:

| — | undersøgelse og sammenligning af national lovgivning i medlemsstaterne, der omhandler sikkerheds- eller sundhedsforanstaltninger i forbindelse med særlige nødsituationer på folkesundhedsområdet (krisesituationer) |
| --- | --- |

—

undersøgelse og sammenligning af national lovgivning i medlemsstaterne, der omhandler sikkerheds- eller sundhedsforanstaltninger i forbindelse med særlige nødsituationer på folkesundhedsområdet (krisesituationer)

| — | indvirkningen af foranstaltninger til afhjælpning af nødsituationer på folkesundhedsområdet på andre politikområder som f.eks. mobilitet, immigration og beskyttelse af menneskerettigheder |
| --- | --- |

—

indvirkningen af foranstaltninger til afhjælpning af nødsituationer på folkesundhedsområdet på andre politikområder som f.eks. mobilitet, immigration og beskyttelse af menneskerettigheder

| — | nuværende politik og praksis til gennemførelse af kernekapacitet under IHR blandt medlemsstaterne og forbindelser til EU-reglerne.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

nuværende politik og praksis til gennemførelse af kernekapacitet under IHR blandt medlemsstaterne og forbindelser til EU-reglerne.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Støttenetværk af kemiske, radiologiske og nukleare referencelaboratorier og hurtig vurdering af giftige industrikemikalier og radioaktive trusler og udvikling af videnskabeligt godkendte modforanstaltninger til bevarelse af folkesundheden

De aktiviteter, der vil blive iværksat, vil støtte HSC’s prioriteringer på det kemiske og radionukleare område. I 2009 bør følgende prioriteres:

| — | fortegnelse over og høring af »nationale referencelaboratorier« for kemikalier og radioaktive stoffer samt en workshop om udveksling af kompetence og kapacitet |
| --- | --- |

—

fortegnelse over og høring af »nationale referencelaboratorier« for kemikalier og radioaktive stoffer samt en workshop om udveksling af kompetence og kapacitet

| — | ajourføring af vurdering af giftige industrikemikalier — udarbejdelse af protokoller om hurtig trussels- og risikoanalyse |
| --- | --- |

—

ajourføring af vurdering af giftige industrikemikalier — udarbejdelse af protokoller om hurtig trussels- og risikoanalyse

| — | ajourføring af vurdering af radioaktive agenser — udarbejdelse af protokoller om hurtig trussels- og risikoanalyse.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

ajourføring af vurdering af radioaktive agenser — udarbejdelse af protokoller om hurtig trussels- og risikoanalyse.

[Udbud]

3.2.2.   Forbedring af borgernes sikkerhed (bilagets punkt 1.2)

3.2.2.1.   Mere rationel anvendelse af antibiotika og bekæmpelse af antimikrobiel og antiviral resistens (31) (bilagets punkt 1.2.3)

Videreudvikling af protokoller og overvågning af rationel anvendelse af antibiotika

Følgende aktiviteter bør iværksættes:

| — | anvendelse af antibiotika ved ambulant behandling og på hospitaler: analyse og rapport, herunder vurdering af omkostningsbyrden ved behandling af tilfælde af resistens over for lægemidler, herunder grænseflader mellem hospitaler, kommunal pleje, dyresundhed og fødevarer. Dette bør også dække de sundhedsmæssige virkninger og cost-benefit-analyse af begrænsning i anvendelsen af antibiotika i behandlingen af sygdomme hos mennesker.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

anvendelse af antibiotika ved ambulant behandling og på hospitaler: analyse og rapport, herunder vurdering af omkostningsbyrden ved behandling af tilfælde af resistens over for lægemidler, herunder grænseflader mellem hospitaler, kommunal pleje, dyresundhed og fødevarer. Dette bør også dække de sundhedsmæssige virkninger og cost-benefit-analyse af begrænsning i anvendelsen af antibiotika i behandlingen af sygdomme hos mennesker.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.2.2.   Forbedring af patientsikkerheden gennem sikker behandling af høj kvalitet (bilagets punkt 1.2.3)

| — | udveksling af bedste praksis medlemsstaterne imellem samt forskning i epidemiologi vedrørende infektioner forårsaget i sundhedssektoren og omkostningseffektiviteten ved forebyggelse og bekæmpelse af infektioner
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udveksling af bedste praksis medlemsstaterne imellem samt forskning i epidemiologi vedrørende infektioner forårsaget i sundhedssektoren og omkostningseffektiviteten ved forebyggelse og bekæmpelse af infektioner

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | tilvejebringelse af værktøjer til måling og forbedring af kvalitet og sikkerhed i forbindelse med behandling: udvikle retningslinjer eller værktøjer til vurdering af kvaliteten af den behandling, der udbydes inden for sundhedsvæsenet, og fremme bedste praksis; udvikle målingssystemer til fremme af øget overholdelse af behandlingsprotokoller
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af værktøjer til måling og forbedring af kvalitet og sikkerhed i forbindelse med behandling: udvikle retningslinjer eller værktøjer til vurdering af kvaliteten af den behandling, der udbydes inden for sundhedsvæsenet, og fremme bedste praksis; udvikle målingssystemer til fremme af øget overholdelse af behandlingsprotokoller

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | gennemførelse af de tiltag, der er omhandlet i KOM(2008) 689 om telemedicin til gavn for patienter, sundhedssystemer og samfundet, til fremme af samarbejde mellem sundhedsprofessionelle og patienter på vigtige områder med henblik på øget anvendelse af telemedicin, jf. meddelelsen, for at udarbejde specifikke henstillinger om, hvordan man øger tilliden til og accepten af telemedicin også under hensyntagen til etiske aspekter og privatlivets fred.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

gennemførelse af de tiltag, der er omhandlet i KOM(2008) 689 om telemedicin til gavn for patienter, sundhedssystemer og samfundet, til fremme af samarbejde mellem sundhedsprofessionelle og patienter på vigtige områder med henblik på øget anvendelse af telemedicin, jf. meddelelsen, for at udarbejde specifikke henstillinger om, hvordan man øger tilliden til og accepten af telemedicin også under hensyntagen til etiske aspekter og privatlivets fred.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.2.3.   Nanomaterialers sikkerhed (bilagets punkt 1.2.1)

| — | fælles aktion om nanomaterialers sikkerhed: i) for at øge, uddybe og udveksle den viden, som er nødvendig for at vurdere den fare, eksponering og samlede risiko ved nanomaterialer, ii) for at øge udnyttelsen af eksisterende data og udvekslingen af bedste praksis i forbindelse med risikovurdering og -styring og iii) for at fremme opstilling af robuste metodologier i EU.
  [Fælles aktion] |
| --- | --- |

—

fælles aktion om nanomaterialers sikkerhed: i) for at øge, uddybe og udveksle den viden, som er nødvendig for at vurdere den fare, eksponering og samlede risiko ved nanomaterialer, ii) for at øge udnyttelsen af eksisterende data og udvekslingen af bedste praksis i forbindelse med risikovurdering og -styring og iii) for at fremme opstilling af robuste metodologier i EU.

[Fælles aktion]

3.2.2.4.   Sikkerheden ved blod, væv, celler og organer (bilagets punkt 1.2.2)

| — | fremme tilgængeligheden af og uddannelse om metodologier til fremme af organdonation, navnlig kvalitetsforbedringsprogrammer om organdonation
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme tilgængeligheden af og uddannelse om metodologier til fremme af organdonation, navnlig kvalitetsforbedringsprogrammer om organdonation

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udforme procedurer og it-værktøjer til udveksling af organer fra mennesker medlemsstaterne imellem med det formål at tilbyde overskydende organer til andre lande og med særligt henblik på at udveksle organer til akutte patienter og patienter, der er vanskelige at behandle
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

udforme procedurer og it-værktøjer til udveksling af organer fra mennesker medlemsstaterne imellem med det formål at tilbyde overskydende organer til andre lande og med særligt henblik på at udveksle organer til akutte patienter og patienter, der er vanskelige at behandle

[Udbud]

| — | ad hoc-samarbejde med Europarådet om særlige spørgsmål i forbindelse med humane stoffer (blod, væv, celler og organer)
  [Aftale om direkte tilskud med Europarådet] |
| --- | --- |

—

ad hoc-samarbejde med Europarådet om særlige spørgsmål i forbindelse med humane stoffer (blod, væv, celler og organer)

[Aftale om direkte tilskud med Europarådet]

| — | for så vidt angår blod, væv og celler resterer der specifikke spørgsmål vedrørende rapporteringssystemerne og en hurtig indsats over for uønskede hændelser og reaktioner og kodning; der vil blive iværksat prioriterede projekter med henblik på at udarbejde metodologier på dette område
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

for så vidt angår blod, væv og celler resterer der specifikke spørgsmål vedrørende rapporteringssystemerne og en hurtig indsats over for uønskede hændelser og reaktioner og kodning; der vil blive iværksat prioriterede projekter med henblik på at udarbejde metodologier på dette område

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | princippet om vederlagsfri donation af væv/celler/blod/plasma: analyse af daglig praksis.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

princippet om vederlagsfri donation af væv/celler/blod/plasma: analyse af daglig praksis.

[Udbud]

3.3.   Prioriterede aktioner under målsætning 2 »Fremme af sundheden«

Aktiviteterne i dette afsnit tager sigte på at forebygge de vigtigste sygdomme og mindske ulighed i sundhed i EU ved at tage fat på centrale sundhedsdeterminanter som f.eks. ernæring, fysisk aktivitet, alkohol, tobaks- og narkotikaforbrug samt sociale og miljømæssige determinanter.

I 2009 vil de prioriterede aktioner under denne målsætning have til formål at bidrage til at mindske ulighed i sundhed i og mellem EU-medlemsstaterne og regionerne; integrere sundhedsaspektet i alle politikker og vurdere og fremme bæredygtige investeringer på sundhedsområdet nationalt og regionalt og dermed støtte de strategiske temaer i EU’s sundhedsstrategi. Efter vedtagelsen af Kommissionens forslag til et direktiv om patientrettigheder i forbindelse med behandling på tværs af grænserne (32) vil de tilgrundliggende problemstillinger blive taget op. For så vidt angår sundhedsdeterminanter, vil der især blive sat fokus på determinanter og miljøer, der påvirker børn og unges sundhed.

3.3.1.   Fremme en sundere levevis og mindske ulighed i sundhed (bilagets punkt 2.1)

3.3.1.1.   Integration af sundhedsaspektet i alle politikker (bilagets punkt 2.1.1)

| — | fremme vurdering af følgerne for sundheden: iværksætte foranstaltninger, der fremmer anvendelsen af vurdering af følgerne for sundheden som et værktøj til sundhedsorienteret udformning af politik på EU-plan, nationalt og regionalt (lokalt) under hensyntagen til ligestillingsaspekter.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme vurdering af følgerne for sundheden: iværksætte foranstaltninger, der fremmer anvendelsen af vurdering af følgerne for sundheden som et værktøj til sundhedsorienteret udformning af politik på EU-plan, nationalt og regionalt (lokalt) under hensyntagen til ligestillingsaspekter.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udvikle metodologier til gennemførelse af integration af sundhedsaspektet i alle politikker i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af politikker
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikle metodologier til gennemførelse af integration af sundhedsaspektet i alle politikker i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af politikker

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | kortlægge sundhedsorienterede projekter og foranstaltninger, der blev samfinansieret af EU-institutionerne og relevante internationale organisationer i perioden 2003 og fremad
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

kortlægge sundhedsorienterede projekter og foranstaltninger, der blev samfinansieret af EU-institutionerne og relevante internationale organisationer i perioden 2003 og fremad

[Udbud]

| — | undersøgelse af EU-politikkernes indvirkning på sundheden og sundhedssystemerne.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

undersøgelse af EU-politikkernes indvirkning på sundheden og sundhedssystemerne.

[Udbud]

3.3.1.2.   Kapacitetsopbygning på folkesundhedsområdet (bilagets punkt 2.1.1)

| — | udvikle værktøjer, procedurer og pilotarbejde for at fremme samspil mellem forskere i folkesundhed og politikudformning på EU-plan
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikle værktøjer, procedurer og pilotarbejde for at fremme samspil mellem forskere i folkesundhed og politikudformning på EU-plan

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udarbejde håndbøger til støtte for integration af fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale sygdomme i uddannelse og praktik for sundhedsprofessionelle, der beskæftiger sig med ungdoms-, skole- og arbejdspladsmiljøer og sociale miljøer, under hensyntagen til aktiviteterne under den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel (33)

  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udarbejde håndbøger til støtte for integration af fremme af mental sundhed og forebyggelse af mentale sygdomme i uddannelse og praktik for sundhedsprofessionelle, der beskæftiger sig med ungdoms-, skole- og arbejdspladsmiljøer og sociale miljøer, under hensyntagen til aktiviteterne under den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel (33)

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | fremme inddragelse af forebyggelse af personskader i erhvervsuddannelse i folkesundhed: udvikling af modulopbyggede kursusforløb til anvendelse i sundhedssektoren
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme inddragelse af forebyggelse af personskader i erhvervsuddannelse i folkesundhed: udvikling af modulopbyggede kursusforløb til anvendelse i sundhedssektoren

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | støtte gennemførelse af EU-strategier om vigtige sundhedsdeterminanter (ernæring og netværkssamarbejde for berørte parter — sundhedsforum)
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

støtte gennemførelse af EU-strategier om vigtige sundhedsdeterminanter (ernæring og netværkssamarbejde for berørte parter — sundhedsforum)

[Udbud]

| — | forbedre sundhedsprofessionelles kommunikationsevner for bedre at opfylde patienternes behov under hensyntagen til køn, alder og andre samfundsøkonomiske og kulturelle variabler: kortlægning af uddannelse i kommunikation til sundhedsprofessionelle med det formål at inddrage kommunikation i folkesundhedsuddannelsesprogrammer og muligvis indføre et program, der fører til et videregående studium
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

forbedre sundhedsprofessionelles kommunikationsevner for bedre at opfylde patienternes behov under hensyntagen til køn, alder og andre samfundsøkonomiske og kulturelle variabler: kortlægning af uddannelse i kommunikation til sundhedsprofessionelle med det formål at inddrage kommunikation i folkesundhedsuddannelsesprogrammer og muligvis indføre et program, der fører til et videregående studium

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udbygge kapaciteten på folkesundhedsområdet på grundlag af en fortegnelse over folkesundhedsindsatskapaciteten i medlemsstaterne for at påpege huller, behov og forslag til udvikling, herunder overvejelser over netværksbehov på EU-plan.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

udbygge kapaciteten på folkesundhedsområdet på grundlag af en fortegnelse over folkesundhedsindsatskapaciteten i medlemsstaterne for at påpege huller, behov og forslag til udvikling, herunder overvejelser over netværksbehov på EU-plan.

[Udbud]

3.3.1.3.   Investeringer i sundhed (bilagets punkt 2.1.1 og 2.1.2)

| — | analytisk undersøgelse for at vurdere sammenhængen imellem investeringer i bedre sundhed (herunder sundhedssystemer) og den økonomiske vækst og udvikling (bilagets punkt 2.1.1)
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

analytisk undersøgelse for at vurdere sammenhængen imellem investeringer i bedre sundhed (herunder sundhedssystemer) og den økonomiske vækst og udvikling (bilagets punkt 2.1.1)

[Udbud]

| — | fremme investeringer på sundhedsområdet i EU’s medlemsstater og regioner gennem udveksling af god praksis og samarbejde med EU’s institutioner og organer (f.eks. Den Europæiske Investeringsbank), internationale organisationer, private virksomheder og ngo’er (bilagets punkt 2.1.2)
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme investeringer på sundhedsområdet i EU’s medlemsstater og regioner gennem udveksling af god praksis og samarbejde med EU’s institutioner og organer (f.eks. Den Europæiske Investeringsbank), internationale organisationer, private virksomheder og ngo’er (bilagets punkt 2.1.2)

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | initiativer til identifikation af bedste praksis for at øge effektiviteten og bæredygtigheden af regionale investeringer (bilagets punkt 2.1.2).
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

initiativer til identifikation af bedste praksis for at øge effektiviteten og bæredygtigheden af regionale investeringer (bilagets punkt 2.1.2).

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.1.4.   Mindre ulighed i sundhed (bilagets punkt 2.1.2)

| — | udvikling og formidling af god praksis for så vidt angår strategier til bekæmpelse af ulighed i sundhed mellem og i de medlemsstater og regioner af lande, der deltager i programmet
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling og formidling af god praksis for så vidt angår strategier til bekæmpelse af ulighed i sundhed mellem og i de medlemsstater og regioner af lande, der deltager i programmet

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udvikle og udveksle sundhedssystemers gode praksis til bekæmpelse af ulighed i sundhed.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikle og udveksle sundhedssystemers gode praksis til bekæmpelse af ulighed i sundhed.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | undersøgelse af omfanget og virkningerne af ulighed i sundhedstilstand og tjenesteydelser på sundhedsområdet medlemsstaterne imellem |
| --- | --- |

—

undersøgelse af omfanget og virkningerne af ulighed i sundhedstilstand og tjenesteydelser på sundhedsområdet medlemsstaterne imellem

| — | organisatorisk og teknisk støtte til netværkssamarbejde på EU-plan til bekæmpelse af ulighed i sundhed.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

organisatorisk og teknisk støtte til netværkssamarbejde på EU-plan til bekæmpelse af ulighed i sundhed.

[Udbud]

3.3.1.5.   Støtte til samarbejde om emner vedrørende behandling på tværs af grænserne (bilagets punkt 2.1.2)

| — | måle, om der er overensstemmelse imellem behandlingerne i sundhedssystemerne i EU: måle, om de nationale kriterier og beslutningsprocesser, der anvendes i forbindelse med godtgørelse/godkendelse af lægelige indgreb, er sammenlignelige.
  [Udbud/Aftaler om direkte tilskud med European Observatory on Health Systems and Policies]. |
| --- | --- |

—

måle, om der er overensstemmelse imellem behandlingerne i sundhedssystemerne i EU: måle, om de nationale kriterier og beslutningsprocesser, der anvendes i forbindelse med godtgørelse/godkendelse af lægelige indgreb, er sammenlignelige.

[Udbud/Aftaler om direkte tilskud med European Observatory on Health Systems and Policies].

3.3.2.   Fremme en sundere levevis og mindske forekomsten af de store sygdomme samt personskader gennem håndtering af sundhedsdeterminanter (bilagets punkt 2.2)

3.3.2.1.   Børn og unge (bilagets punkt 2.2.1)

| — | gennemførelse af Kommissionens initiativ for unges sundhed: yde støtte til medlemsstater og samarbejde mellem berørte parter samt til netværkssamarbejde |
| --- | --- |

—

gennemførelse af Kommissionens initiativ for unges sundhed: yde støtte til medlemsstater og samarbejde mellem berørte parter samt til netværkssamarbejde

| — | undersøgelse af selvregulering inden for ansvarlig reklame især for at beskytte unge
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

undersøgelse af selvregulering inden for ansvarlig reklame især for at beskytte unge

[Udbud]

| — | mediekampagne for sund livsstil rettet mod unge med det formål at styrke dem til at vælge sunde livsstilsløsninger
  [Fælles aktion] |
| --- | --- |

—

mediekampagne for sund livsstil rettet mod unge med det formål at styrke dem til at vælge sunde livsstilsløsninger

[Fælles aktion]

| — | udvikling af ungdomsorganisationers, ungdomslederes, skolers og uddannelsesinstitutioners rolle til fremme af unges sundhed
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling af ungdomsorganisationers, ungdomslederes, skolers og uddannelsesinstitutioners rolle til fremme af unges sundhed

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | fremme af sundhed og forebyggelse af personskader og sygdom hos unge på arbejdspladsen
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme af sundhed og forebyggelse af personskader og sygdom hos unge på arbejdspladsen

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | sundhedsfremmende aktiviteter afpasset behovet hos unge (15-25 år), der hverken er i arbejde eller under uddannelse.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

sundhedsfremmende aktiviteter afpasset behovet hos unge (15-25 år), der hverken er i arbejde eller under uddannelse.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.2.   Aldring (bilagets punkt 2.2.1)

| — | undersøgelse af aldringens betydning for borgernes behov for behandling, dvs. hvordan de europæiske sundhedssystemer skal tilpasse sig for at opfylde et aldrende samfunds behov for behandling (ud fra eksisterende data og analyser).
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

undersøgelse af aldringens betydning for borgernes behov for behandling, dvs. hvordan de europæiske sundhedssystemer skal tilpasse sig for at opfylde et aldrende samfunds behov for behandling (ud fra eksisterende data og analyser).

[Udbud]

3.3.2.3.   Sundhed på arbejdspladsen (bilagets punkt 2.2.1)

| — | øget sundhed på arbejdspladsen, navnlig ved at fremme bedre tilrettelæggelse af og kontrol med arbejdet under hensyntagen til økonomiske aspekter.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

øget sundhed på arbejdspladsen, navnlig ved at fremme bedre tilrettelæggelse af og kontrol med arbejdet under hensyntagen til økonomiske aspekter.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.4.   Ernæring og fysisk aktivitet (bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med hvidbogen om ernæring og fysisk aktivitet (34) og initiativerne fra EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed:

| — | gennemførelse af og udveksling af god praksis om initiativer til at nedbringe indholdet af mættet fedt og transfedt, salt og sukker i forarbejdede fødevarer
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

gennemførelse af og udveksling af god praksis om initiativer til at nedbringe indholdet af mættet fedt og transfedt, salt og sukker i forarbejdede fødevarer

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | fremme fysisk aktivitet gennem infrastruktur og sund livsstil, byplanlægning/regional planlægning og bedre udnyttelse af de fysiske omgivelser med særligt fokus på børn og unge: fremme og udveksle god praksis lokalt/regionalt
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

fremme fysisk aktivitet gennem infrastruktur og sund livsstil, byplanlægning/regional planlægning og bedre udnyttelse af de fysiske omgivelser med særligt fokus på børn og unge: fremme og udveksle god praksis lokalt/regionalt

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | oversigt på EU-plan over de forskellige tiltag i lokalsamfundene til at nedbringe overvægt hos børn, herunder initiativer i skoleregi |
| --- | --- |

—

oversigt på EU-plan over de forskellige tiltag i lokalsamfundene til at nedbringe overvægt hos børn, herunder initiativer i skoleregi

| — | evaluering af EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed som en model for effektivt samarbejde i bekæmpelsen af overvægt på EU-plan
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

evaluering af EU-platformen for ernæring, fysisk aktivitet og sundhed som en model for effektivt samarbejde i bekæmpelsen af overvægt på EU-plan

[Udbud]

| — | fremme europæisk netværksarbejde inden for fysisk aktivitet.
  [Aftale om direkte tilskud med WHO] |
| --- | --- |

—

fremme europæisk netværksarbejde inden for fysisk aktivitet.

[Aftale om direkte tilskud med WHO]

3.3.2.5.   Seksuel sundhed og hiv-aids (bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om bekæmpelse af hiv/aids i EU og EU’s nabolande i perioden 2006-2009 (35), udviklingen i retning af politiske initiativer om unge og seksuel sundhed og for at fremme samarbejdet med tredjelande i Østeuropa, jf. artikel 12 i beslutning nr. 1350/2009/EF om andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), prioriteres navnlig:

Seksuel sundhed (bilagets punkt 2.2.1)

| — | bidrage til en udbygget videnbase om unges seksuelle adfærd i Europa
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

bidrage til en udbygget videnbase om unges seksuelle adfærd i Europa

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udvikle aktiviteter til fremme og styrkelse af omfattende seksualundervisning
  [Driftstilskud] |
| --- | --- |

—

udvikle aktiviteter til fremme og styrkelse af omfattende seksualundervisning

[Driftstilskud]

| — | bidrage til udvikling og fremme af politikker for seksuel sundhed
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

bidrage til udvikling og fremme af politikker for seksuel sundhed

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | bidrage til forebyggelse af seksuelt overførte infektioner
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

bidrage til forebyggelse af seksuelt overførte infektioner

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Hiv/aids

| — | aktiviteter med henblik på gennemførelse af punkter i hiv-/aids-handlingsplanen 2005-2009, navnlig adgang til testning, behandling og pleje, aktiviteter til forbedring af situationen i Østeuropa, især for så vidt angår stiknarkomaner, og fremme af sundhed for unge og risikogrupper
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

aktiviteter med henblik på gennemførelse af punkter i hiv-/aids-handlingsplanen 2005-2009, navnlig adgang til testning, behandling og pleje, aktiviteter til forbedring af situationen i Østeuropa, især for så vidt angår stiknarkomaner, og fremme af sundhed for unge og risikogrupper

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | formidling og udveksling af god praksis for at intensivere oplysningsinitiativer og bidrage til kommende EU-politikudviklinger (med særligt fokus på strategier til at gøre risikogrupper opmærksomme på hiv-testning)
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

formidling og udveksling af god praksis for at intensivere oplysningsinitiativer og bidrage til kommende EU-politikudviklinger (med særligt fokus på strategier til at gøre risikogrupper opmærksomme på hiv-testning)

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | forbedring af den samlede situation i Østeuropa for så vidt angår politikudvikling og -gennemførelse. Forbedring af situationen for hiv-/aids-smittede med fokus på forebyggelse og projekter vedrørende adgang til antiretroviralstoffer til en overkommelig pris
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

forbedring af den samlede situation i Østeuropa for så vidt angår politikudvikling og -gennemførelse. Forbedring af situationen for hiv-/aids-smittede med fokus på forebyggelse og projekter vedrørende adgang til antiretroviralstoffer til en overkommelig pris

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | støtte til netværk og grupper, der bekæmper hiv/aids, navnlig rettet mod risikogrupper og situationen i Østeuropa
  [Driftstilskud] |
| --- | --- |

—

støtte til netværk og grupper, der bekæmper hiv/aids, navnlig rettet mod risikogrupper og situationen i Østeuropa

[Driftstilskud]

| — | oplysningskampagne om hiv/aids med særligt fokus på Østeuropa: støtte verdenskonferencen om aids i Wien i 2010.
  [Aftale om direkte tilskud med UNAIDS] |
| --- | --- |

—

oplysningskampagne om hiv/aids med særligt fokus på Østeuropa: støtte verdenskonferencen om aids i Wien i 2010.

[Aftale om direkte tilskud med UNAIDS]

3.3.2.6.   Psykisk sundhed (bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med den overordnede strategi for mental sundhed (36), således som det også kommer til udtryk i den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel (37)

| — | udvikle partnerskaber for indsats med henblik på at bruge medierne og internettet til fremme af mental sundhed, forebyggelse af mentale sygdomme og bekæmpelse af stigmatisering med særligt fokus på unge og arbejdspladsen og med henblik på at takle dermed forbundne udfordringer som f.eks. suicidal og selvdestruktiv adfærd samt spiseforstyrrelser
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikle partnerskaber for indsats med henblik på at bruge medierne og internettet til fremme af mental sundhed, forebyggelse af mentale sygdomme og bekæmpelse af stigmatisering med særligt fokus på unge og arbejdspladsen og med henblik på at takle dermed forbundne udfordringer som f.eks. suicidal og selvdestruktiv adfærd samt spiseforstyrrelser

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | støtte gennemførelsen af EU-strategier om mental sundhed |
| --- | --- |

—

støtte gennemførelsen af EU-strategier om mental sundhed

| — | opsummering af de økonomiske, sociale og sundhedsmæssige fordele ved initiativer til fremme af mental sundhed for EU med fokus på de udvalgte temaer for den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

opsummering af de økonomiske, sociale og sundhedsmæssige fordele ved initiativer til fremme af mental sundhed for EU med fokus på de udvalgte temaer for den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel.

[Udbud]

3.3.2.7.   Forebyggelse af afhængighed (bilagets punkt 2.2.1)

Tobak

Aktioner udvikles i overensstemmelse med EU’s overordnede strategi for bekæmpelse af tobaksrygning og rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning

| — | undersøgelse af tobak og produktansvar: økonomiske midler til at øge produktansvar og redskaber til gennemførelse og håndhævelse heraf trænger til en detaljeret gennemgang for at forbedre internaliseringen af eksterne omkostninger ved rygning |
| --- | --- |

—

undersøgelse af tobak og produktansvar: økonomiske midler til at øge produktansvar og redskaber til gennemførelse og håndhævelse heraf trænger til en detaljeret gennemgang for at forbedre internaliseringen af eksterne omkostninger ved rygning

| — | undersøgelse af lovgivning om salg af tobaksvarer for at beskytte unge
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

undersøgelse af lovgivning om salg af tobaksvarer for at beskytte unge

[Udbud]

| — | kapacitetsopbygning med henblik på strategier til bekæmpelse af tobaksrygning i alle politikker, navnlig for så vidt angår beskatning og ulovlig handel
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

kapacitetsopbygning med henblik på strategier til bekæmpelse af tobaksrygning i alle politikker, navnlig for så vidt angår beskatning og ulovlig handel

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | udvikling af innovative strategier og bedste praksis, også i forbindelse med sundhedsprofessionelles og læreres uddannelsesprogrammer, vedrørende alle typer tobaksprodukter, metoder til forebyggelse af rygning og rygestop og tjenester. Kønsperspektiv, ulighed i sundhed, centrale miljøer og målgrupper skal inddrages, når man udvikler sådanne strategier og programmer, hvis det er relevant
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling af innovative strategier og bedste praksis, også i forbindelse med sundhedsprofessionelles og læreres uddannelsesprogrammer, vedrørende alle typer tobaksprodukter, metoder til forebyggelse af rygning og rygestop og tjenester. Kønsperspektiv, ulighed i sundhed, centrale miljøer og målgrupper skal inddrages, når man udvikler sådanne strategier og programmer, hvis det er relevant

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | støtte gennemførelsen af tobaksdirektiver, navnlig for så vidt angår tobaksingredienser og advarsler i form af billeder: Efter vedtagelsen af de nye advarsler i form af tekst, bør også advarslerne i form af billeder ajourføres med henblik på en fuldstændig gennemførelse af tobaksvaredirektivet.
  [Udbud gennem administrativ aftale med FFC og udbud] |
| --- | --- |

—

støtte gennemførelsen af tobaksdirektiver, navnlig for så vidt angår tobaksingredienser og advarsler i form af billeder: Efter vedtagelsen af de nye advarsler i form af tekst, bør også advarslerne i form af billeder ajourføres med henblik på en fuldstændig gennemførelse af tobaksvaredirektivet.

[Udbud gennem administrativ aftale med FFC og udbud]

Alkohol (bilagets punkt 2.2.1)

I overenstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (38) og for yderligere at udvikle politikker til at reducere alkoholrelaterede skader vil projekter, der fokuserer på følgende, blive prioriteret:

| — | alkohol og arbejdspladser: identifikation og indsamling af god praksis i forbindelse med en effektiv indsats på dette område med inddragelse af arbejdsgivere (og deres organisationer), fagforeninger og sundhedsprofessionelle. Dette burde omfatte udvikling af muligheder for at gennemføre god praksis i større målestok og identifikation af huller i den nuværende tilgang
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

alkohol og arbejdspladser: identifikation og indsamling af god praksis i forbindelse med en effektiv indsats på dette område med inddragelse af arbejdsgivere (og deres organisationer), fagforeninger og sundhedsprofessionelle. Dette burde omfatte udvikling af muligheder for at gennemføre god praksis i større målestok og identifikation af huller i den nuværende tilgang

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | begrænse mindreåriges alkoholforbrug: identificere og indsamle god praksis om spørgsmål som f.eks. uddannelse af børn, deres forældre og detailhandlere. Det er navnlig vigtigt, at den lovbefalede aldersgrænse håndhæves i forbindelse med salg af alkohol
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

begrænse mindreåriges alkoholforbrug: identificere og indsamle god praksis om spørgsmål som f.eks. uddannelse af børn, deres forældre og detailhandlere. Det er navnlig vigtigt, at den lovbefalede aldersgrænse håndhæves i forbindelse med salg af alkohol

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | arbejde om virkningen af markedsføringsmateriale på forbruget, særlig hos unge, og om overvågning af selvregulerende mekanismers effektivitet og gennemsigtighed.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

arbejde om virkningen af markedsføringsmateriale på forbruget, særlig hos unge, og om overvågning af selvregulerende mekanismers effektivitet og gennemsigtighed.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Illegale stoffer (bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med EU’s narkotikastrategi og narkotikahandlingsplan (39), programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug og information (40) og Rådets henstilling 2008/488/EF af 18. juni 2003 om forebyggelse og reduktion af helbredsskader forbundet med narkotikamisbrug (41):

Udvikling, gennemførelse og evaluering af foranstaltninger til begrænsning af efterspørgslen efter stoffer, især:

| — | forebyggelse af første/eksperimenterende anvendelse blandt unge i forskellige miljøer under hensyntagen til sammenhængen med andre sundhedsspørgsmål (herunder mental sundhed) og sociale spørgsmål (f.eks. social udstødelse)
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

forebyggelse af første/eksperimenterende anvendelse blandt unge i forskellige miljøer under hensyntagen til sammenhængen med andre sundhedsspørgsmål (herunder mental sundhed) og sociale spørgsmål (f.eks. social udstødelse)

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | forebyggelse af blandingsmisbrug, navnlig samtidig med indtagelse af alkohol, herunder forebyggelse af kørsel under påvirkning af alkohol/stoffer, under hensyntagen til tidligere indsats på området i forbindelse med færdselssikkerhedsforanstaltninger
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

forebyggelse af blandingsmisbrug, navnlig samtidig med indtagelse af alkohol, herunder forebyggelse af kørsel under påvirkning af alkohol/stoffer, under hensyntagen til tidligere indsats på området i forbindelse med færdselssikkerhedsforanstaltninger

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | selektive og innovative forebyggelsestilgange ved anvendelse af it-værktøjer i forbindelse med stofmisbrugere, der udviser en problematisk adfærd.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

selektive og innovative forebyggelsestilgange ved anvendelse af it-værktøjer i forbindelse med stofmisbrugere, der udviser en problematisk adfærd.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.8.   Forebyggelse af store og sjældne sygdomme (bilagets punkt 2.2.2)

Kræft

| — | udvikling af indikatorer eller fortegnelser særligt vedrørende kræft for bedre at støtte indsatsen mod kræft i hele EU
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikling af indikatorer eller fortegnelser særligt vedrørende kræft for bedre at støtte indsatsen mod kræft i hele EU

[Indkaldelse af forslag til projekter]

Sjældne sygdomme

| — | udbygge det europæiske samarbejde om sjældne sygdomme, navnlig for så vidt angår anerkendelse af dem, fælles information og samarbejde på tværs af grænserne i forbindelse med diagnoser og behandling gennem europæiske referencenetværk
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udbygge det europæiske samarbejde om sjældne sygdomme, navnlig for så vidt angår anerkendelse af dem, fælles information og samarbejde på tværs af grænserne i forbindelse med diagnoser og behandling gennem europæiske referencenetværk

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | gennemførelse af meddelelse fra Kommissionen — Sjældne sygdomme: en udfordring for Europa (KOM(2008) 679 endelig):






  — | evaluering af neonatale screeningmetoder i medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

—

gennemførelse af meddelelse fra Kommissionen — Sjældne sygdomme: en udfordring for Europa (KOM(2008) 679 endelig):

—

evaluering af neonatale screeningmetoder i medlemsstaterne

| — | registre over oplysninger om, diagnoser for og behandling af sjældne sygdomme ved anvendelse af eksisterende europæiske initiativer (især Orphanet) |
| --- | --- |

—

registre over oplysninger om, diagnoser for og behandling af sjældne sygdomme ved anvendelse af eksisterende europæiske initiativer (især Orphanet)

[Udbud]

| — | støtte til pilotreferencenetværk og informationsnetværk.
  [Indkaldelse af forslag til projekter/Driftstilskud] |
| --- | --- |

—

støtte til pilotreferencenetværk og informationsnetværk.

[Indkaldelse af forslag til projekter/Driftstilskud]

3.3.2.9.   Sunde miljøer (bilagets punkt 2.2.3)

I overensstemmelse med den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed (42):

| — | kvantitativ bestemmelse af emission af de vigtigste forurenende stoffer i indendørs luft fra forbrugsvarer som f.eks. produkter til personlig pleje, tobaksrøg i omgivelserne (environmental tobacco smoke (ETS)) og oplysninger om anvendelsesmønstret for disse produkter i EU-medlemsstaterne.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

kvantitativ bestemmelse af emission af de vigtigste forurenende stoffer i indendørs luft fra forbrugsvarer som f.eks. produkter til personlig pleje, tobaksrøg i omgivelserne (environmental tobacco smoke (ETS)) og oplysninger om anvendelsesmønstret for disse produkter i EU-medlemsstaterne.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

| — | undersøgelser af den forventede indvirkning af aktioner på den indendørs luftkvalitet, elektromagnetiske felter og uddannelse af fagfolk på miljø- og sundhedsområdet.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

undersøgelser af den forventede indvirkning af aktioner på den indendørs luftkvalitet, elektromagnetiske felter og uddannelse af fagfolk på miljø- og sundhedsområdet.

[Udbud]

| — | udvikle europæiske sundhedsbaserede retningslinjer for ventilation i hjem, kontorer og på offentlige steder som f.eks. skoler og plejehjem. Disse retningslinjer ville være en hjælp til medlemsstaterne i forbindelse med revision af nuværende byggeforskrifter og -praksis i lyset af bygningers energieffektivitet.
  [Indkaldelse af forslag til projekter] |
| --- | --- |

—

udvikle europæiske sundhedsbaserede retningslinjer for ventilation i hjem, kontorer og på offentlige steder som f.eks. skoler og plejehjem. Disse retningslinjer ville være en hjælp til medlemsstaterne i forbindelse med revision af nuværende byggeforskrifter og -praksis i lyset af bygningers energieffektivitet.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.10.   Forebyggelse af personskader (43) (bilagets punkt 2.2.4)

Styrkelse af netværksarbejde om god praksis på de syv prioriterede områder, der er fremhævet i Rådets henstilling af 31.5.2007 om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed (44) med henblik på at tilskynde til målrettede aktioner i alle medlemsstater.

[Indkaldelse af forslag til projekter]

3.4.   Prioriterede aktioner under målsætning 3 »Udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed«

3.4.1.   Udveksling af viden og bedste praksis (bilagets punkt 3.1.2)

| — | fremme udveksling af viden, bedste praksis og faglig bistand (venskabsforbindelser, konsulentvirksomhed) mellem medlemsstater og lande, der deltager i programmet
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

fremme udveksling af viden, bedste praksis og faglig bistand (venskabsforbindelser, konsulentvirksomhed) mellem medlemsstater og lande, der deltager i programmet

[Udbud]

| — | på baggrund af den ekspertviden, der allerede er opbygget inden for vurdering af sundhedsteknologi, at sikre fortsat udvikling af vurdering af sundhedsteknologi i EU, herunder arbejde vedrørende lægemidlers relative effektivitet.
  [Fælles aktion] |
| --- | --- |

—

på baggrund af den ekspertviden, der allerede er opbygget inden for vurdering af sundhedsteknologi, at sikre fortsat udvikling af vurdering af sundhedsteknologi i EU, herunder arbejde vedrørende lægemidlers relative effektivitet.

[Fælles aktion]

3.4.2.   Indsamling, analyse og formidling af information om sundhed (bilagets punkt 3.2.1)

| — | indsamle data om opfattelsen af sundhed og trivsel i 75 byer i EU, Kroatien og Tyrkiet gennem byundersøgelsesprojektet Urban Audit
  [Uddelegering af opgaver til Generaldirektoratet for Regionalpolitik] |
| --- | --- |

—

indsamle data om opfattelsen af sundhed og trivsel i 75 byer i EU, Kroatien og Tyrkiet gennem byundersøgelsesprojektet Urban Audit

[Uddelegering af opgaver til Generaldirektoratet for Regionalpolitik]

| — | indarbejde modulerne fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (tobak, organer, antimikrobiel resistens, vaccination, vaccination mod sæsonbetinget influenza) i Kommissionens meningsmålinger (Eurobarometer).
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

indarbejde modulerne fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (tobak, organer, antimikrobiel resistens, vaccination, vaccination mod sæsonbetinget influenza) i Kommissionens meningsmålinger (Eurobarometer).

[Udbud]

3.4.2.1.   Det europæiske sundhedsinformationssystem (bilagets punkt 3.2.1)

| — | fælles aktion for gennemførelse af en undersøgelse af sundhedsstatus i EU (EHES) på pilotbasis
  [Fælles aktion] |
| --- | --- |

—

fælles aktion for gennemførelse af en undersøgelse af sundhedsstatus i EU (EHES) på pilotbasis

[Fælles aktion]

| — | forbedre eller etablere bæredygtige informationssystemer vedrørende store og kroniske sygdomme og lidelser som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, autismespektrum-forstyrrelser, neurodegenerative sygdomme/demenssygdomme og tand- og mundsygdomme. Udvikling af sentinelnetværk, samordning af registre, oplysninger om hospitalsudskrivninger og anvendelse af sundhedsundersøgelser
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

forbedre eller etablere bæredygtige informationssystemer vedrørende store og kroniske sygdomme og lidelser som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, autismespektrum-forstyrrelser, neurodegenerative sygdomme/demenssygdomme og tand- og mundsygdomme. Udvikling af sentinelnetværk, samordning af registre, oplysninger om hospitalsudskrivninger og anvendelse af sundhedsundersøgelser

[Udbud]

| — | revision af Den Internationale Sygdomsklassifikation
  [Direkte aftale med WHO/Udbud] |
| --- | --- |

—

revision af Den Internationale Sygdomsklassifikation

[Direkte aftale med WHO/Udbud]

| — | indsamle, analysere og rapportere om kliniske data med information om prævalens og sygelighed i forbindelse med kontakteksem i Europa
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

indsamle, analysere og rapportere om kliniske data med information om prævalens og sygelighed i forbindelse med kontakteksem i Europa

[Udbud]

| — | flerårig ramme til videreudvikling og forbedring af data, indikatorer og analyser vedrørende sundhed, navnlig behandling, i samarbejde med OECD for at støtte arbejdet i Sundhedskomitéen under OECD
  [Aftale om direkte tilskud med OECD] |
| --- | --- |

—

flerårig ramme til videreudvikling og forbedring af data, indikatorer og analyser vedrørende sundhed, navnlig behandling, i samarbejde med OECD for at støtte arbejdet i Sundhedskomitéen under OECD

[Aftale om direkte tilskud med OECD]

| — | flerårig ramme til udvikling og forbedring af information og analyser gennem European Observatory on Health Systems and Policies (det europæiske observatorium for sundhedssystemer og -politikker)
  [Aftaler om direkte tilskud med European Observatory on Health Systems and Policies] |
| --- | --- |

—

flerårig ramme til udvikling og forbedring af information og analyser gennem European Observatory on Health Systems and Policies (det europæiske observatorium for sundhedssystemer og -politikker)

[Aftaler om direkte tilskud med European Observatory on Health Systems and Policies]

| — | aftale om direkte tilskud med WHO Health Evidence Network for at støtte informations- og vidensystemet på sundhedsområdet
  [Aftale om direkte tilskud med WHO] |
| --- | --- |

—

aftale om direkte tilskud med WHO Health Evidence Network for at støtte informations- og vidensystemet på sundhedsområdet

[Aftale om direkte tilskud med WHO]

| — | etablere mekanismer til at samle det nyeste inden for data, information, dokumentation og teknisk rådgivning om bestemte sundhedsemner.
  [Udbud] |
| --- | --- |

—

etablere mekanismer til at samle det nyeste inden for data, information, dokumentation og teknisk rådgivning om bestemte sundhedsemner.

[Udbud]

3.4.2.2.   Formidling og anvendelse af information om sundhed (bilagets punkt 3.2.2)

| — | Aktioner vedrørende formidling og anvendelse af information om sundhed:






  — | analyse af brugere af EU’s sundhedsinformation og deres informationsbehov |
| --- | --- | --- |

—

Aktioner vedrørende formidling og anvendelse af information om sundhed:

—

analyse af brugere af EU’s sundhedsinformation og deres informationsbehov

| — | pilotmekanismer til at forbedre og overvåge forskellige berørte parters formidling og anvendelse af sundhedsrelateret information fra Kommissionen |
| --- | --- |

—

pilotmekanismer til at forbedre og overvåge forskellige berørte parters formidling og anvendelse af sundhedsrelateret information fra Kommissionen

| — | udarbejdelse af resuméer af sundhedsinformation vedrørende centrale mål og prioriteter i sundhedsstrategien; Kommissionens centrale forslag og indsats på sundhedsområdet og den samlede sundhedssituation i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af resuméer af sundhedsinformation vedrørende centrale mål og prioriteter i sundhedsstrategien; Kommissionens centrale forslag og indsats på sundhedsområdet og den samlede sundhedssituation i medlemsstaterne

| — | udvikling og forvaltning af EU’s sundhedsportal og andre ikt-redskaber til indsamling og formidling af sundhedsinformation |
| --- | --- |

—

udvikling og forvaltning af EU’s sundhedsportal og andre ikt-redskaber til indsamling og formidling af sundhedsinformation

[Udbud]

| — | Kommunikationsaktiviteter på sundhedsområdet, herunder:






  — | folkesundhedsprogrammet 2008-2013: støtte til aktiviteter, der har til formål at formidle resultaterne af de aktiviteter, der er finansieret via programafgørelsen |
| --- | --- | --- |

—

Kommunikationsaktiviteter på sundhedsområdet, herunder:

—

folkesundhedsprogrammet 2008-2013: støtte til aktiviteter, der har til formål at formidle resultaterne af de aktiviteter, der er finansieret via programafgørelsen

| — | folkesundhedsprogrammet 2003-2008: Endelig rapport og fremme af programmets resultater |
| --- | --- |

—

folkesundhedsprogrammet 2003-2008: Endelig rapport og fremme af programmets resultater

| — | kommunikationsaktiviteter vedrørende Kommissionens politiske prioriteter for gennemførelsen af EU’s sundhedsstrategi, herunder kampagnen »Et EU for patienterne« i form af en EU-pris i sundhedsjournalistik. |
| --- | --- |

—

kommunikationsaktiviteter vedrørende Kommissionens politiske prioriteter for gennemførelsen af EU’s sundhedsstrategi, herunder kampagnen »Et EU for patienterne« i form af en EU-pris i sundhedsjournalistik.

[Udbud]

3.4.3.   Analyse og rapportering (bilagets punkt 3.2.3)

| — | Aktioner:






  — | analyse af sundhedens betydning for andre politikker og områder som f.eks. Lissabondagsordenen, sociale spørgsmål, økonomisk vækst og bæredygtig udvikling, forbrugere, regionaludvikling og samhørighed, miljø, transport og uddannelse |
| --- | --- | --- |

—

Aktioner:

—

analyse af sundhedens betydning for andre politikker og områder som f.eks. Lissabondagsordenen, sociale spørgsmål, økonomisk vækst og bæredygtig udvikling, forbrugere, regionaludvikling og samhørighed, miljø, transport og uddannelse

| — | rapportering om fire centrale sundhedsspørgsmål: mænds sundhed, muskel- og knoglelidelser, hjerte-kar-sygdomme og børns sundhed (1-12 år). |
| --- | --- |

—

rapportering om fire centrale sundhedsspørgsmål: mænds sundhed, muskel- og knoglelidelser, hjerte-kar-sygdomme og børns sundhed (1-12 år).

[Udbud]

---

(1)  Vejledende beløb, med forbehold af budgetmyndighedens godkendelse.

(2)  Vejledende beløb: disse tal er maksimumsbeløb og afhænger af den reelle størrelse af det bidrag, der betales af disse lande.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(5)  Kommissionens afgørelse 2008/721/EF (EUT L 241 af 10.9.2008, s. 21).

(6)  Kommissionens afgørelse af 15.3.2005 om interne regler for gennemførelse af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (Kommissionen).

(7)  Se http:/ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Rådets beslutning 2002/834/EF af 30.9.2002 om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: »Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum« (2002-2006), (EFT L 294 af 29.10.2002, s. 1). FP6-folkesundhedsprojekter under »Støtte til politikker« — CORDIS-websiden: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Jf. http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm- KOM(2007) 630 endelig af 23.10.2007.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF (EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1).

(11)  Forslag afgivet i forbindelse med indkaldelser af forslag under sundhedsprogrammet bør ikke overlappe forslag afgivet under ECDC. ECDC’s strategiske flerårige program 2007-2013 findes på http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Udvalget for Sundhedssikkerheds prioriteter for 2008-2013 kan findes på http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Yderligere oplysninger findes på følgende websted: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Jf. WHO’s plan for udryddelse af mæslinger og røde hunde: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Jf. WHO’s resolution om sæsonbetinget influenzavaccination: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf)

(16)  Jf. videnskabelig udtalelse fra ECDC om sæsonbetinget influenzavaccination af børn: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf, videnskabelig udtalelse om HPV: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf og videnskabelig udtalelse om risikogrupper for sæsonbetinget influenza: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Jf. »mødet om vaccinationsstrategi« nedenfor.

(18)  Jf. Europawebstedet: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Det Fælles forskningscenter er en forskningsbaseret støtteorganisation for politikker og en integrerende del af Europa-Kommissionen. FFC yder videnskabelig rådgivning og teknisk ekspertise til støtte for en bred vifte af EU-politikker, herunder om trusler mod sundheden. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  EU’s kommunikationsnetværk arbejder under Udvalget for Sundhedssikkerheds auspicier. Dets mandat fokuserer på krisekommunikation, herunder kommunikationsberedskabsaspekter, vedrørende spørgsmål i forbindelse med trusler mod sundheden. Netværket formidler også oplysninger om risikostyring, herunder reaktiv kommunikation i en krise f.eks. ved at udarbejde bidrag til offentliggørelse på internettet under en hændelse eller afstemme meddelelser, som kan anvendes i den konkrete situation.

(22)  I november 2001 blev det første møde på ministerplan i forbindelse med initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden afholdt i Ottawa for at drøfte sundhedssikkerhed i verden. Verdenssundhedsorganisationen er teknisk rådgiver for initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden, og Europa-Kommissionen er medlem. En ekspertgruppe vedrørende sundhedssikkerhed i verden fik til opgave at udarbejde forslag og udvikle konkrete tiltag til forbedring af sundhedsikkerheden i verden. Gruppen vedrørende sundhedssikkerhed i verden fungerer også som et netværk til hurtig kommunikation/reaktion i tilfælde af krise. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Grønbogen »Tilpasning til klimaændringerne — hvad kan der gøres på EU-plan« af 29.6.2007 (se s. 16 om sundhedsaspekter): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:DA:PDF

(24)  Oplysninger om hvidbogen om tilpasning til klimaforandringer findes på følgende link: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Referencedokumentet er ECDC’s tuberkulosehandlingsplan: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Se også Berlinerklæringen om tuberkulose: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Plan om at stoppe tuberkulose i 18 højtprioriterede lande i WHO’s europæiske region: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Se side 107-115 i ECDC’s rapport om situationen for overførbare sygdomme i EU og EØS-/EFTA-lande: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Det internationale sundhedsregulativ 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  EFT L 21 af 26.1.2000, s. 32.

(30)  EUT L 117 af 1.5.2008, s. 40.

(31)  Rådets henstilling 2002/77/EF af 15.11.2001 om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin: (EFT L 34 af 5.2.2002, s. 13).

Rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling 2002/77/EF om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin (22.12.2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Jf. http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(2005) 654 endelig af 15.12.2005).

(36)  Grønbog — Forbedring af befolkningens mentale sundhed. På vej mod en strategi for mental sundhed i Den Europæiske Union (KOM(2005) 484 endelig af 14.10.2005).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  KOM(2003) 625 af 24.10.2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  EUT L 165 af 3.7.2003, s. 31.

(42)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — Den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010 (KOM(2004) 416 endelig af 9.6.2004).

(43)  Aktiviteter med det formål at mindske alkoholrelaterede skader (se ovenfor), og navnlig aktiviteter rettet mod forebyggelse af kørsel under påvirkning af alkohol, vil også medvirke til forebyggelse af personskader.

(44)  EUT C 164 af 18.7.2007, s. 1.

---

BILAG II

Generelle principper og udvælgelses-, tildelings- og andre kriterier for finansielle bidrag til aktioner under andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013)

INDKALDELSE AF FORSLAG TIL PROJEKTER

(Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007, artikel 4, stk. 1, litra a))

Dette dokument finder kun anvendelse på samfinansiering af særskilte aktioner under andet sundhedsprogram gennem tilskud efter indkaldelse af forslag til projekter.

1.   GENERELLE PRINCIPPER

1.   Finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil er referencedokumenter ved gennemførelsen af andet sundhedsprogram.

2.   Tilskud skal være i overensstemmelse med følgende principper:

| — | Samfinansieringsreglen: Der kræves ekstern samfinansiering fra en anden kilde end fællesskabsmidler, enten i form af tilskudsmodtagerens egne midler eller finansielle midler fra tredjemand. Naturalydelser fra tredjemand kan indgå som samfinansiering, hvis det anses for at være nødvendigt eller hensigtsmæssigt (finansforordningens artikel 113 og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 172). |
| --- | --- |

—

Samfinansieringsreglen: Der kræves ekstern samfinansiering fra en anden kilde end fællesskabsmidler, enten i form af tilskudsmodtagerens egne midler eller finansielle midler fra tredjemand. Naturalydelser fra tredjemand kan indgå som samfinansiering, hvis det anses for at være nødvendigt eller hensigtsmæssigt (finansforordningens artikel 113 og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 172).

| — | Reglen om nonprofit: Tilskuddet må ikke have til formål eller bevirke, at modtageren opnår en fortjeneste (finansforordningens artikel 109, stk. 2, og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 165). |
| --- | --- |

—

Reglen om nonprofit: Tilskuddet må ikke have til formål eller bevirke, at modtageren opnår en fortjeneste (finansforordningens artikel 109, stk. 2, og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 165).

| — | Reglen om, at der ikke kan ydes tilskud med tilbagevirkende kraft: De tilskudsberettigede udgifter må ikke ligge forud for undertegnelsen af aftalen. I undtagelsestilfælde kan der dog tages hensyn til udgifter, der er påløbet fra datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, men ikke tidligere (finansforordningens artikel 112). |
| --- | --- |

—

Reglen om, at der ikke kan ydes tilskud med tilbagevirkende kraft: De tilskudsberettigede udgifter må ikke ligge forud for undertegnelsen af aftalen. I undtagelsestilfælde kan der dog tages hensyn til udgifter, der er påløbet fra datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, men ikke tidligere (finansforordningens artikel 112).

| — | Reglen om, at der ikke må foreligge kumulering: Hver tilskudsmodtager kan kun få ét tilskud til en bestemt aktion pr. regnskabsår (finansforordningens artikel 111) (1). |
| --- | --- |

—

Reglen om, at der ikke må foreligge kumulering: Hver tilskudsmodtager kan kun få ét tilskud til en bestemt aktion pr. regnskabsår (finansforordningens artikel 111) (1).

3.   Forslag til aktioner (projekter) bedømmes på grundlag af tre kriteriekategorier:

| — | udelukkelseskriterier og kriterier for støtteberettigelse til bedømmelse af, om ansøgeren er tilskudsberettiget — finansforordningens artikel 114 |
| --- | --- |

—

udelukkelseskriterier og kriterier for støtteberettigelse til bedømmelse af, om ansøgeren er tilskudsberettiget — finansforordningens artikel 114

| — | udvælgelseskriterier til bedømmelse af ansøgerens finansielle og tekniske kapacitet til at gennemføre den foreslåede aktion — finansforordningens artikel 115 |
| --- | --- |

—

udvælgelseskriterier til bedømmelse af ansøgerens finansielle og tekniske kapacitet til at gennemføre den foreslåede aktion — finansforordningens artikel 115

| — | tildelingskriterier til bedømmelse af forslagets kvalitet under hensyntagen til omkostningerne ved det. |
| --- | --- |

—

tildelingskriterier til bedømmelse af forslagets kvalitet under hensyntagen til omkostningerne ved det.

Disse tre kriteriekategorier vil blive anvendt konsekutivt under bedømmelsesproceduren. Hvis et projekt ikke opfylder kravene inden for den ene kategori, går det ikke videre til næste bedømmelsestrin og vil blive afvist.

4.   I overensstemmelse med andet sundhedsprogram vil der blive givet fortrinsret til projekter:

| — | som har en innovativ karakter i forhold til den eksisterende situation og ikke er af tilbagevendende karakter |
| --- | --- |

—

som har en innovativ karakter i forhold til den eksisterende situation og ikke er af tilbagevendende karakter

| — | som tilfører merværdi på europæisk plan på folkesundhedsområdet: projekterne skal give relevante stordriftsfordele, involvere et passende antal tilskudsberettigede lande som muligt i tilknytning til det område, som projektet omfatter, og kunne anvendes andre steder |
| --- | --- |

—

som tilfører merværdi på europæisk plan på folkesundhedsområdet: projekterne skal give relevante stordriftsfordele, involvere et passende antal tilskudsberettigede lande som muligt i tilknytning til det område, som projektet omfatter, og kunne anvendes andre steder

| — | som bidrager til og støtter udviklingen af Fællesskabets politikker inden for folkesundhed |
| --- | --- |

—

som bidrager til og støtter udviklingen af Fællesskabets politikker inden for folkesundhed

| — | hvor der i tilstrækkelig grad indgår en effektiv forvaltningsstruktur, en klar evalueringsproces og en præcis beskrivelse af de forventede resultater |
| --- | --- |

—

hvor der i tilstrækkelig grad indgår en effektiv forvaltningsstruktur, en klar evalueringsproces og en præcis beskrivelse af de forventede resultater

| — | som indeholder en plan for anvendelse og formidling af resultaterne på europæisk plan over for de relevante målgrupper. |
| --- | --- |

—

som indeholder en plan for anvendelse og formidling af resultaterne på europæisk plan over for de relevante målgrupper.

2.   UDELUKKELSESKRITERIER OG KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE

1.   Fra deltagelse i tildelingsprocedurer under andet sundhedsprogram udelukkes enhver ansøger:

| a) | hvis bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning |
| --- | --- |

a)

hvis bo er under konkurs, likvidation, skifte eller tvangsakkord uden for konkurs eller er begæret taget under en af disse behandlinger, som har indstillet sin erhvervsvirksomhed, eller som befinder sig i en lignende situation i henhold til en tilsvarende procedure fastsat i national lovgivning

| b) | som ved en retskraftig dom er dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om hans faglige hæderlighed |
| --- | --- |

b)

som ved en retskraftig dom er dømt for et strafbart forhold, der rejser tvivl om hans faglige hæderlighed

| c) | som i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret |
| --- | --- |

c)

som i forbindelse med udøvelsen af sit erhverv har begået en alvorlig fejl, som de ordregivende myndigheder bevisligt har konstateret

| d) | som ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor han er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres |
| --- | --- |

d)

som ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat i henhold til retsforskrifterne i det land, hvor han er etableret, i den ordregivende myndigheds land eller i det land, hvor aftalen skal effektueres

| e) | som ved en retskraftig dom er dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- |

e)

som ved en retskraftig dom er dømt for svig, bestikkelse, deltagelse i en kriminel organisation eller en hvilken som helst anden form for ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser

| f) | som på det pågældende tidspunkt er genstand for en administrativ sanktion som omhandlet i artikel 96, stk. 1, i finansforordningen |
| --- | --- |

f)

som på det pågældende tidspunkt er genstand for en administrativ sanktion som omhandlet i artikel 96, stk. 1, i finansforordningen

| g) | som har modtaget ulovlig støtte, hvorom Kommissionen har truffet en negativ afgørelse med et påbud om tilbagebetaling, og tilbagebetalingen ikke har fundet sted i henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2). |
| --- | --- |

g)

som har modtaget ulovlig støtte, hvorom Kommissionen har truffet en negativ afgørelse med et påbud om tilbagebetaling, og tilbagebetalingen ikke har fundet sted i henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2).

Bevismidler: Ansøgere skal forelægge en behørigt underskrevet og dateret erklæring på tro og love om, at de ikke befinder sig i en af ovennævnte situationer.

2.   Forslag, der modtages efter fristen for modtagelse, eller som er ufuldstændige eller ikke opfylder de formelle krav, der er anført i indkaldelsen af forslag, udelukkes fra at deltage i andet sundhedsprogram, medmindre der er tale om åbenlyse skrive- eller regnefejl som omhandlet i artikel 178, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne.

Ansøgninger skal være fuldstændige og som minimum indeholde følgende dokumenter:

| — | administrative oplysninger om hovedpartneren og tilknyttede partnere |
| --- | --- |

—

administrative oplysninger om hovedpartneren og tilknyttede partnere

| — | teknisk beskrivelse af projektet |
| --- | --- |

—

teknisk beskrivelse af projektet

| — | det samlede budget for projektet og den samfinansiering fra Fællesskabet, der anmodes om. |
| --- | --- |

—

det samlede budget for projektet og den samfinansiering fra Fællesskabet, der anmodes om.

Bevismidler: indholdet af ansøgningen.

3.   Aktioner, som allerede er påbegyndt på det tidspunkt, hvor tilskudsansøgningen registreres, er udelukket fra at deltage i andet sundhedsprogram.

Bevismidler: Den planlagte påbegyndelsesdato og aktionens varighed skal angives i tilskudsansøgningen.

3.   UDVÆLGELSESKRITERIER

Kun forslag, som opfylder de krav, der er anført under udelukkelseskriterier, vil kunne bedømmes. Alle nedennævnte udvælgelseskriterier skal opfyldes.

1.   Finansiel kapacitet

Ansøgerne skal råde over stabile finansieringskilder, som er tilstrækkelige til, at de kan opretholde deres aktiviteter i hele den periode, aktionen gennemføres, og deltage i finansieringen heraf.

Bevismidler: Ansøgerne skal forelægge driftsregnskab og balance for de sidste to hele regnskabsår.

Kravet om undersøgelse af den finansielle kapacitet gælder ikke for offentlige organer eller internationale offentligretlige organisationer, der er oprettet ved mellemstatslige aftaler, og særagenturer, som disse har oprettet.

2.   Teknisk kapacitet

Ansøgeren skal have de nødvendige faglige ressourcer, kompetencer og kvalifikationer til at gennemføre den foreslåede aktion.

Bevismidler: Ansøgerne skal forelægge organisationens seneste årsberetning med driftsmæssige, finansielle og tekniske oplysninger og cv for alt relevant personale i alle de organisationer, der er involveret i projektet.

3.   Yderligere dokumenter, der skal indgives, hvis Kommissionen anmoder herom

Hvis ansøgerne anmodes herom, skal de forelægge en ekstern revisionsrapport udarbejdet af en godkendt revisor, som bekræfter regnskaberne for det sidste regnskabsår og indeholder en bedømmelse af ansøgerens økonomiske situation.

4.   TILDELINGSKRITERIER

Kun projekter, som opfylder de krav, der er anført under udelukkelses- og udvælgelseskriterier, vil indgå i den videre bedømmelse på grundlag af nedennævnte tildelingskriterier.

1.   Projektets relevans (i de politiske rammer og sammenhængen) (40 point, tærskel: 20 point)

| a) | Projektets bidrag til andet sundhedsprogram og det årlige arbejdsprogram med hensyn til at opfylde mål og prioriteringer (8 point) |
| --- | --- |

a)

Projektets bidrag til andet sundhedsprogram og det årlige arbejdsprogram med hensyn til at opfylde mål og prioriteringer (8 point)

| b) | Strategisk relevans i form af relevans for EU’s sundhedsprogram (3) og i form af forventet bidrag til eksisterende viden og konsekvenser for sundheden (8 point) |
| --- | --- |

b)

Strategisk relevans i form af relevans for EU’s sundhedsprogram (3) og i form af forventet bidrag til eksisterende viden og konsekvenser for sundheden (8 point)

| c) | Merværdi på europæisk plan inden for folkesundhed (8 point):






  — | konsekvenser for målgrupperne, langsigtede virkninger og potentielle multiplikatorvirkninger, herunder aktiviteter, der kan reproduceres, overføres og holdes bæredygtige |
| --- | --- | --- |

c)

Merværdi på europæisk plan inden for folkesundhed (8 point):

—

konsekvenser for målgrupperne, langsigtede virkninger og potentielle multiplikatorvirkninger, herunder aktiviteter, der kan reproduceres, overføres og holdes bæredygtige

| — | sammenhæng med EU’s politik og andre programmer på området: bidrag, komplementaritet, synergi og kompatibilitet |
| --- | --- |

—

sammenhæng med EU’s politik og andre programmer på området: bidrag, komplementaritet, synergi og kompatibilitet

| d) | Relevant geografisk dækning (8 point)
  Ansøgerne skal sikre, at projektets geografiske dækning er i overensstemmelse med dets mål, og gøre rede for de tilskudsberettigede landes rolle som partnere og relevansen af de projektressourcer eller målgrupper, de repræsenterer.
  Forslag, der kun har en national eller regional dimension (dvs. som kun involverer et tilskudsberettiget land eller en region i et land) vil ikke komme i betragtning. |
| --- | --- |

d)

Relevant geografisk dækning (8 point)

Ansøgerne skal sikre, at projektets geografiske dækning er i overensstemmelse med dets mål, og gøre rede for de tilskudsberettigede landes rolle som partnere og relevansen af de projektressourcer eller målgrupper, de repræsenterer.

Forslag, der kun har en national eller regional dimension (dvs. som kun involverer et tilskudsberettiget land eller en region i et land) vil ikke komme i betragtning.

| e) | Projektets relevans i social, kulturel og politisk sammenhæng (8 point)
  Ansøgerne skal relatere projektet til situationen i de lande eller specifikke områder, der indgår, og sikre, at de påtænkte aktioner er kompatible med målgruppernes kultur og holdninger. |
| --- | --- |

e)

Projektets relevans i social, kulturel og politisk sammenhæng (8 point)

Ansøgerne skal relatere projektet til situationen i de lande eller specifikke områder, der indgår, og sikre, at de påtænkte aktioner er kompatible med målgruppernes kultur og holdninger.

2.   Projektets tekniske kvalitet (30 point, tærskel: 15 point)

| a) | Evidensgrundlag (6 point)
  Ansøgningerne skal omfatte en problemanalyse og klart beskrive de foreslåede foranstaltningers elementer, virkning, effektivitet og anvendelighed. |
| --- | --- |

a)

Evidensgrundlag (6 point)

Ansøgningerne skal omfatte en problemanalyse og klart beskrive de foreslåede foranstaltningers elementer, virkning, effektivitet og anvendelighed.

| b) | Specifikation af indholdet (6 point)
  Ansøgerne skal klart beskrive mål og målsætninger, målgrupper — herunder relevante geografiske faktorer — metoder, forventede effekter og resultater. |
| --- | --- |

b)

Specifikation af indholdet (6 point)

Ansøgerne skal klart beskrive mål og målsætninger, målgrupper — herunder relevante geografiske faktorer — metoder, forventede effekter og resultater.

| c) | Innovativ karakter, teknisk komplementaritet og undgåelse af overlapning med andre eksisterende aktioner på EU-plan (6 point)
  Ansøgerne skal klart beskrive, hvilke fremskridt projektet efter planen skal indebære på området i forhold til den nuværende situation, og sikre, at der hverken vil være hel eller delvis overlapning med projekter og aktiviteter, der allerede gennemføres på europæisk og internationalt plan. |
| --- | --- |

c)

Innovativ karakter, teknisk komplementaritet og undgåelse af overlapning med andre eksisterende aktioner på EU-plan (6 point)

Ansøgerne skal klart beskrive, hvilke fremskridt projektet efter planen skal indebære på området i forhold til den nuværende situation, og sikre, at der hverken vil være hel eller delvis overlapning med projekter og aktiviteter, der allerede gennemføres på europæisk og internationalt plan.

| d) | Evalueringsstrategi (6 point)
  Ansøgerne skal klart gøre rede for arten og relevansen af de foreslåede metoder og de valgte indikatorer. |
| --- | --- |

d)

Evalueringsstrategi (6 point)

Ansøgerne skal klart gøre rede for arten og relevansen af de foreslåede metoder og de valgte indikatorer.

| e) | Formidlingsstrategi (6 point)
  Ansøgerne skal klart gøre rede for egnetheden af den påtænkte strategi og foreslåede metodologi for at sikre, at resultaterne kan overføres, og at formidlingen kan gennemføres. |
| --- | --- |

e)

Formidlingsstrategi (6 point)

Ansøgerne skal klart gøre rede for egnetheden af den påtænkte strategi og foreslåede metodologi for at sikre, at resultaterne kan overføres, og at formidlingen kan gennemføres.

3.   Forvaltningsmæssig kvalitet af projektet og budgettet (30 point, tærskel: 15 point)

| a) | Planlægning og tilrettelæggelse af projektet (5 point)
  Ansøgerne skal beskrive de aktiviteter, der sættes i værk, tidsplanen og delmålene, resultaterne, arten og fordelingen af opgaverne, risikoanalyse. |
| --- | --- |

a)

Planlægning og tilrettelæggelse af projektet (5 point)

Ansøgerne skal beskrive de aktiviteter, der sættes i værk, tidsplanen og delmålene, resultaterne, arten og fordelingen af opgaverne, risikoanalyse.

| b) | Organisationsmæssig kapacitet (5 point)
  Ansøgerne skal beskrive forvaltningsstrukturen, personalets kompetence, ansvarsfordelingen, den interne kommunikation, beslutningsprocessen, overvågning og tilsyn. |
| --- | --- |

b)

Organisationsmæssig kapacitet (5 point)

Ansøgerne skal beskrive forvaltningsstrukturen, personalets kompetence, ansvarsfordelingen, den interne kommunikation, beslutningsprocessen, overvågning og tilsyn.

| c) | Partnerskabets kvalitet (5 point)
  Ansøgerne skal beskrive de påtænkte partnerskaber med hensyn til omfang, roller og ansvarsfordeling, forholdet mellem de forskellige partnere, synergi og komplementaritet mellem de forskellige projektpartnere og netværksstrukturen. |
| --- | --- |

c)

Partnerskabets kvalitet (5 point)

Ansøgerne skal beskrive de påtænkte partnerskaber med hensyn til omfang, roller og ansvarsfordeling, forholdet mellem de forskellige partnere, synergi og komplementaritet mellem de forskellige projektpartnere og netværksstrukturen.

| d) | Kommunikationsstrategi (5 point)
  Ansøgerne skal beskrive kommunikationsstrategien, hvad angår planlægning, målgrupper, de anvendte kanalers egnethed, synligheden af EU’s samfinansiering. |
| --- | --- |

d)

Kommunikationsstrategi (5 point)

Ansøgerne skal beskrive kommunikationsstrategien, hvad angår planlægning, målgrupper, de anvendte kanalers egnethed, synligheden af EU’s samfinansiering.

| e) | Overordnet og detaljeret budget, herunder finansiel forvaltning (10 point, tærskel: 5 point)
  Ansøgerne skal sikre, at budgettet er relevant, hensigtsmæssigt, afbalanceret og sammenhængende mellem partnerne og med specifikke mål for projektet. Budgettet skal fordeles mellem partnerne på et fornuftigt minimumsniveau, så overdreven opsplitning undgås.
  Ansøgerne skal beskrive de finansielle kredsløb, ansvarsfordelingen, rapporteringsprocedurerne og kontrolforanstaltningerne. |
| --- | --- |

e)

Overordnet og detaljeret budget, herunder finansiel forvaltning (10 point, tærskel: 5 point)

Ansøgerne skal sikre, at budgettet er relevant, hensigtsmæssigt, afbalanceret og sammenhængende mellem partnerne og med specifikke mål for projektet. Budgettet skal fordeles mellem partnerne på et fornuftigt minimumsniveau, så overdreven opsplitning undgås.

Ansøgerne skal beskrive de finansielle kredsløb, ansvarsfordelingen, rapporteringsprocedurerne og kontrolforanstaltningerne.

Projekter, der ikke når tærsklen for point, vil blive forkastet.

Efter bedømmelsen vil de forslag, der indstilles til tilskud, blive opført på en liste efter det samlede antal point. Alt efter de budgetmæssige muligheder vil forslagene med det højeste antal point få samfinansiering. De resterende forslag, der er indstillet til samfinansiering, vil blive opført på en reserveliste.

---

(1)  Det betyder, at en bestemt aktion, som en ansøger har ansøgt om tilskud til, kun kan godkendes til samfinansiering af Kommissionen én gang om året, uanset hvor længe aktionen varer.

(2)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(3)  KOM(2007) 630 endelig: http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

BILAG III

Støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter

Disse retningslinjer finder anvendelse på godtgørelse af:

| — | rejse- og opholdsudgifter for personale ansat af støttemodtageren (hovedmodtager og associerede modtagere) og eksperter, som støttemodtageren indbyder til at deltage i arbejdsgrupper |
| --- | --- |

—

rejse- og opholdsudgifter for personale ansat af støttemodtageren (hovedmodtager og associerede modtagere) og eksperter, som støttemodtageren indbyder til at deltage i arbejdsgrupper

| — | sådanne udgifter, hvis der udtrykkeligt er taget højde herfor i tjenesteydelseskontrakter. |
| --- | --- |

—

sådanne udgifter, hvis der udtrykkeligt er taget højde herfor i tjenesteydelseskontrakter.

1.   Faste diæter omfatter alle opholdsudgifter under tjenesterejser, herunder til hotel, restaurant og lokal transport (taxa og/eller offentlige transportmidler). De gælder pr. dag på en tjenesterejse til et sted mindst 100 km fra det normale arbejdssted. Diæterne varierer alt efter det land, hvortil tjenesterejsen går. Pr. dag vil de svare til dagpengene sammenlagt med den maksimale hotelpris som fastsat i Kommissionens beslutning K(2004) 1313 (1) med senere ændringer.

2.   Tjenesterejser i andre lande end EU-27, tiltrædende lande, ansøgerlande og EØS- og EFTA-lande skal forhåndsgodkendes af Kommissionen. Godkendelsen afhænger af tjenesterejsens formål, de udgifter, der er forbundet med rejsen, og begrundelsen for den.

3.   Rejseudgifter er støtteberettigede på følgende vilkår:

| — | Rejsen foregår ad den mest direkte og billigste rute. |
| --- | --- |

—

Rejsen foregår ad den mest direkte og billigste rute.

| — | Der er mindst 100 km mellem mødeadressen og det normale arbejdssted. |
| --- | --- |

—

Der er mindst 100 km mellem mødeadressen og det normale arbejdssted.

| — | Rejse med tog: på første klasse. |
| --- | --- |

—

Rejse med tog: på første klasse.

| — | Rejse med fly: på økonomiklasse, medmindre der kan købes en billigere billet (f.eks. Apex); flyrejser er kun støtteberettigede i tilfælde af rejser på over 800 km (tur/retur). |
| --- | --- |

—

Rejse med fly: på økonomiklasse, medmindre der kan købes en billigere billet (f.eks. Apex); flyrejser er kun støtteberettigede i tilfælde af rejser på over 800 km (tur/retur).

| — | Rejser med bil: refunderes på basis af den tilsvarende togbillet på første klasse. |
| --- | --- |

—

Rejser med bil: refunderes på basis af den tilsvarende togbillet på første klasse.

---

(1)  Kommissionens beslutning af 7.4.2004: »General implementing provisions adopting the Guide to missions for officials and other servants of the European Commission«.

---

BILAG IV

Kriterier for finansielle bidrag til fælles aktioner under andet EF-sundhedsprogram (2008-2013)

(Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007, artikel 4, stk. 3)

1.   UDELUKKELSESKRITERIER OG KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE

Fælles aktioner kan gennemføres med offentlige eller ikke-statslige organer:

| — | som er almennyttige og uafhængige af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser |
| --- | --- |

—

som er almennyttige og uafhængige af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser

| — | der som deres primære mål har at forfølge en eller flere af programmets målsætninger |
| --- | --- |

—

der som deres primære mål har at forfølge en eller flere af programmets målsætninger

| — | som ved en gennemsigtig procedure er udpeget af et land, der deltager i andet EF-sundhedsprogram |
| --- | --- |

—

som ved en gennemsigtig procedure er udpeget af et land, der deltager i andet EF-sundhedsprogram

| — | som ikke direkte eller indirekte forfølger generelle mål, der strider mod Den Europæiske Unions politik, eller som kan associeres med et uhensigtsmæssigt image |
| --- | --- |

—

som ikke direkte eller indirekte forfølger generelle mål, der strider mod Den Europæiske Unions politik, eller som kan associeres med et uhensigtsmæssigt image

| — | som har forsynet Kommissionen med fyldestgørende oplysninger om deres medlemskab, interne regler og finansieringskilder |
| --- | --- |

—

som har forsynet Kommissionen med fyldestgørende oplysninger om deres medlemskab, interne regler og finansieringskilder

| — | som ikke befinder sig i en af de i finansforordningens artikel 93 og 94 nævnte situationer, der medfører udelukkelse. |
| --- | --- |

—

som ikke befinder sig i en af de i finansforordningens artikel 93 og 94 nævnte situationer, der medfører udelukkelse.

2.   UDVÆLGELSESKRITERIER

Udvælgelseskriterierne gør det muligt at vurdere ansøgerens finansielle formåen og tekniske kapacitet til at gennemføre det foreslåede arbejdsprogram.

Ansøgerne skal have de nødvendige faglige ressourcer, kompetencer og kvalifikationer til at gennemføre den foreslåede aktion.

Ansøgerne skal råde over finansielle ressourcer, som er tilstrækkelige til, at de kan opretholde deres aktiviteter i hele den periode, aktionen gennemføres, og deltage i samfinansieringen heraf.

Hver ansøger skal fremlægge:

| — | et klart, udtømmende og detaljeret foreløbigt budget over udgifterne i forbindelse med de aktiviteter, der gennemføres af hvert organ, der deltager i det fælles projekt |
| --- | --- |

—

et klart, udtømmende og detaljeret foreløbigt budget over udgifterne i forbindelse med de aktiviteter, der gennemføres af hvert organ, der deltager i det fælles projekt

| — | en erklæring vedrørende adgang til tilstrækkelige egne finansielle ressourcer, som kan dække de udgifter, som ikke støttes via Fællesskabets bidrag, og en beslutning om at anvende egne midler i tilfælde af manglende finansiel støtte fra Fællesskabet. |
| --- | --- |

—

en erklæring vedrørende adgang til tilstrækkelige egne finansielle ressourcer, som kan dække de udgifter, som ikke støttes via Fællesskabets bidrag, og en beslutning om at anvende egne midler i tilfælde af manglende finansiel støtte fra Fællesskabet.

| — | En kopi af årsregnskabet for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen (for nonprofitorganer, der ikke er offentlige organer). |
| --- | --- |

—

En kopi af årsregnskabet for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen (for nonprofitorganer, der ikke er offentlige organer).

Deltagerne i en fælles aktion skal være organer, som medlemsstaterne har pålagt opgaver vedrørende folkesundhedsaktiviteter, der er relevante for det område, som indkaldelsen af forslag dækker.

3.   TILDELINGSKRITERIER

| — | aktionens bidrag til andet sundhedsprogram og det årlige arbejdsprogram med hensyn til opfyldelse af mål og prioriteringer |
| --- | --- |

—

aktionens bidrag til andet sundhedsprogram og det årlige arbejdsprogram med hensyn til opfyldelse af mål og prioriteringer

| — | potentielle fordele af samarbejdsaktiviteterne, for så vidt angår forventede bidrag til eksisterende viden eller øget effektivitet på det pågældende område |
| --- | --- |

—

potentielle fordele af samarbejdsaktiviteterne, for så vidt angår forventede bidrag til eksisterende viden eller øget effektivitet på det pågældende område

| — | et passende antal af deltagerlandene sikrer, at aktionens geografiske dækning er i overensstemmelse med dens mål, og gør rede for de tilskudsberettigede landes rolle som partnere og relevansen af de projektressourcer eller målgrupper, de repræsenterer |
| --- | --- |

—

et passende antal af deltagerlandene sikrer, at aktionens geografiske dækning er i overensstemmelse med dens mål, og gør rede for de tilskudsberettigede landes rolle som partnere og relevansen af de projektressourcer eller målgrupper, de repræsenterer

| — | klarhed og kvalitet i forbindelse med målsætninger, arbejdsprogram, organisation og beskrivelse af forventede resultater og fordele samt kommunikations- og formidlingsstrategier |
| --- | --- |

—

klarhed og kvalitet i forbindelse med målsætninger, arbejdsprogram, organisation og beskrivelse af forventede resultater og fordele samt kommunikations- og formidlingsstrategier

| — | afbalanceret deltagelse af forslagsstillerne i de planlagte aktiviteter. |
| --- | --- |

—

afbalanceret deltagelse af forslagsstillerne i de planlagte aktiviteter.

---

BILAG V

Kriterier for finansielle bidrag til driften af et ikke-statsligt organ eller et specialiseret netværk

(Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007, artikel 4, stk. 1, litra b))

1.   UDELUKKELSESKRITERIER OG KRITERIER FOR STØTTEBERETTIGELSE

Fællesskabet kan yde finansielle bidrag til driften af et ikke-statsligt organ eller et specialiseret netværk (i det følgende benævnt »organisation«)

| — | som er almennyttigt og uafhængigt af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser |
| --- | --- |

—

som er almennyttigt og uafhængigt af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser

| — | som har medlemmer i mindst halvdelen af medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

som har medlemmer i mindst halvdelen af medlemsstaterne

| — | som har en afbalanceret geografisk dækning |
| --- | --- |

—

som har en afbalanceret geografisk dækning

| — | som har som primært mål at forfølge en eller flere af programmets målsætninger |
| --- | --- |

—

som har som primært mål at forfølge en eller flere af programmets målsætninger

| — | som ikke direkte eller indirekte forfølger generelle mål, der strider mod Den Europæiske Unions politik, eller som kan associeres med et uhensigtsmæssigt image |
| --- | --- |

—

som ikke direkte eller indirekte forfølger generelle mål, der strider mod Den Europæiske Unions politik, eller som kan associeres med et uhensigtsmæssigt image

| — | som har forsynet Kommissionen med fyldestgørende oplysninger om deres medlemskab, interne regler og finansieringskilder |
| --- | --- |

—

som har forsynet Kommissionen med fyldestgørende oplysninger om deres medlemskab, interne regler og finansieringskilder

| — | som har forsynet Kommissionen med deres årlige arbejdsprogram for regnskabsåret og den seneste årlige aktivitetsrapport og i givet fald den seneste evalueringsrapport |
| --- | --- |

—

som har forsynet Kommissionen med deres årlige arbejdsprogram for regnskabsåret og den seneste årlige aktivitetsrapport og i givet fald den seneste evalueringsrapport

| — | som ikke befinder sig i en af de i finansforordningens artikel 93 og 94 nævnte situationer, der medfører udelukkelse. |
| --- | --- |

—

som ikke befinder sig i en af de i finansforordningens artikel 93 og 94 nævnte situationer, der medfører udelukkelse.

Kriteriet »uafhængigt af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser« henviser til tre aspekter, der alle skal opfyldes af ansøgerorganisationen:

| | Retlig uafhængighed

  To juridiske enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol af en tredje enhed som den anden.
  Kontrol kan navnlig antage en af følgende former:






  a) | direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende juridiske enhed efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds aktionærer eller medejere |
| --- | --- | --- |

Retlig uafhængighed

To juridiske enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol af en tredje enhed som den anden.

Kontrol kan navnlig antage en af følgende former:

a)

direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende juridiske enhed efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds aktionærer eller medejere

| b) | direkte eller indirekte besiddelse, faktisk eller retligt, af beslutningsmagten i den pågældende juridiske enhed. |
| --- | --- |

b)

direkte eller indirekte besiddelse, faktisk eller retligt, af beslutningsmagten i den pågældende juridiske enhed.

Dog anses følgende forbindelser mellem juridiske enheder ikke i sig selv for at udgøre kontrollerende indflydelse:

| a) | det samme offentlige organ er i direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af begge juridiske enheders aktionærer eller medejere |
| --- | --- |

a)

det samme offentlige organ er i direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af begge juridiske enheders aktionærer eller medejere

| b) | det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende juridiske enheder. |
| --- | --- |

b)

det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende juridiske enheder.

| | Finansiel uafhængighed

  I almindelighed betragtes ansøgerorganisationer, der modtager mere end 20 % finansiering af deres drift (basisfinansiering) fra den private sektor (1), som økonomisk afhængige. |
| --- | --- |

Finansiel uafhængighed

I almindelighed betragtes ansøgerorganisationer, der modtager mere end 20 % finansiering af deres drift (basisfinansiering) fra den private sektor (1), som økonomisk afhængige.

| | Ansøgerens aktiviteters og finansierings gennemsigtighed







  a) | Alle aktiviteter offentliggøres i ansøgerens årsberetning (2). Ansøgere, der samarbejder med aktører i den private sektor, som anses for ikke-støtteberettigede f.eks. på grund af arten af deres aktivitet, som er uforenelig med EU’s grundprincipper, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab, kan betragtes som uantagelige. |
| --- | --- | --- |

Ansøgerens aktiviteters og finansierings gennemsigtighed

a)

Alle aktiviteter offentliggøres i ansøgerens årsberetning (2). Ansøgere, der samarbejder med aktører i den private sektor, som anses for ikke-støtteberettigede f.eks. på grund af arten af deres aktivitet, som er uforenelig med EU’s grundprincipper, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab, kan betragtes som uantagelige.

| b) | Alle oplysninger om finansiering skal stilles til rådighed for offentligheden gennem ansøgerens websted, opdelt efter art (basisfinansiering og projektfinansiering, naturalydelser) og efter finansieringsenhed. |
| --- | --- |

b)

Alle oplysninger om finansiering skal stilles til rådighed for offentligheden gennem ansøgerens websted, opdelt efter art (basisfinansiering og projektfinansiering, naturalydelser) og efter finansieringsenhed.

| c) | Ansøgeres erklæringer vedrørende deres krav til gennemsigtighed skal være offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

c)

Ansøgeres erklæringer vedrørende deres krav til gennemsigtighed skal være offentligt tilgængelige.

2.   UDVÆLGELSESKRITERIER

Udvælgelseskriterierne gør det muligt at vurdere ansøgerorganisationens finansielle og tekniske kapacitet til at gennemføre det foreslåede arbejdsprogram.

Kun organisationer med de ressourcer, der er nødvendige for at sikre deres drift, kan få tilskud. Som dokumentation for dette skal de:

| — | vedlægge en kopi af årsregnskabet for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen; hvis ansøgningen om tilskud kommer fra en ny europæisk organisation, skal ansøgeren fremlægge årsregnskabet (herunder balance og driftsregnskab) for det nye organs medlemsorganisationer for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen |
| --- | --- |

—

vedlægge en kopi af årsregnskabet for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen; hvis ansøgningen om tilskud kommer fra en ny europæisk organisation, skal ansøgeren fremlægge årsregnskabet (herunder balance og driftsregnskab) for det nye organs medlemsorganisationer for det seneste regnskabsår inden indgivelsen af ansøgningen

| — | fremlægge et detaljeret foreløbigt budget for organisationen, hvor indtægter og udgifter er afstemt |
| --- | --- |

—

fremlægge et detaljeret foreløbigt budget for organisationen, hvor indtægter og udgifter er afstemt

| — | hvis der er tale om en ansøgning om driftstilskud på over 100 000 EUR, vedlægge en ekstern revisionsrapport udarbejdet af en godkendt revisor, som bekræfter regnskaberne for det sidste regnskabsår og indeholder en bedømmelse af ansøgerens økonomiske situation. |
| --- | --- |

—

hvis der er tale om en ansøgning om driftstilskud på over 100 000 EUR, vedlægge en ekstern revisionsrapport udarbejdet af en godkendt revisor, som bekræfter regnskaberne for det sidste regnskabsår og indeholder en bedømmelse af ansøgerens økonomiske situation.

Kun organisationer, der kan påvise, at de har de nødvendige tekniske ressourcer og faglige kvalifikationer og erfaring, kan få tilskud. I den forbindelse skal følgende oplysninger vedlægges ansøgningen:

| — | den seneste årlige aktivitetsrapport for organisationer eller, hvis der er tale om en nykonstitueret organisation, cv for bestyrelsesmedlemmer og andet personale, og de årlige aktivitetsrapporter fra det nye organs medlemsorganisationer |
| --- | --- |

—

den seneste årlige aktivitetsrapport for organisationer eller, hvis der er tale om en nykonstitueret organisation, cv for bestyrelsesmedlemmer og andet personale, og de årlige aktivitetsrapporter fra det nye organs medlemsorganisationer

| — | eventuelle referencer vedrørende deltagelse i eller ansøgning om aktiviteter, der er finansieret af Europa-Kommissionen, indgåelse af aftaler om tilskud og indgåelse af kontrakter over fællesskabsbudgettet. |
| --- | --- |

—

eventuelle referencer vedrørende deltagelse i eller ansøgning om aktiviteter, der er finansieret af Europa-Kommissionen, indgåelse af aftaler om tilskud og indgåelse af kontrakter over fællesskabsbudgettet.

3.   TILDELINGSKRITERIER

Tildelingskriterierne gør det muligt at vælge de arbejdsprogrammer, der sikrer overholdelsen af Kommissionens mål og prioriteringer og garanterer en passende formidling og kommunikation, herunder at Fællesskabets bidrag til finansieringen er synligt.

Det årlige arbejdsprogram, der fremlægges med henblik på at opnå finansiering fra Fællesskabet, skal derfor:

| a) | hvad angår relevans (i de politiske rammer og sammenhængen):
  være i overensstemmelse med målene for andet sundhedsprogram, for så vidt angår det årlige arbejdsprogram for 2009 |
| --- | --- |

a)

hvad angår relevans (i de politiske rammer og sammenhængen):

være i overensstemmelse med målene for andet sundhedsprogram, for så vidt angår det årlige arbejdsprogram for 2009

| b) | hvad angår den tekniske kvalitet af det foreslåede arbejdsprogram:
  være klart, realistisk og detaljeret, navnlig med hensyn til følgende forhold:






  — | gennemskuelige målsætninger og overensstemmelse med de forventede resultater |
| --- | --- | --- |

b)

hvad angår den tekniske kvalitet af det foreslåede arbejdsprogram:

være klart, realistisk og detaljeret, navnlig med hensyn til følgende forhold:

—

gennemskuelige målsætninger og overensstemmelse med de forventede resultater

| — | beskrivelse af de planlagte aktiviteter, opgaver og ansvarsområder og tidsplaner, herunder kommunikations- og formidlingsaktioner |
| --- | --- |

—

beskrivelse af de planlagte aktiviteter, opgaver og ansvarsområder og tidsplaner, herunder kommunikations- og formidlingsaktioner

| — | beskrivelse af den interne og eksterne evaluering af aktionerne og de indikatorer, der skal anvendes til at kontrollere, at arbejdsprogrammets egne målsætninger er nået. |
| --- | --- |

—

beskrivelse af den interne og eksterne evaluering af aktionerne og de indikatorer, der skal anvendes til at kontrollere, at arbejdsprogrammets egne målsætninger er nået.

Arbejdsprogrammet skal være omkostningseffektivt, og det skal fremgå, at budgettet står i forhold til de ressourcer, der skal anvendes.

| c) | Forvaltningsmæssig kvalitet
  Den organisation, der ansøger om finansiering, skal:






  — | garantere hensigtsmæssige ledelsesstrukturer, forvaltningsprocesser, menneskelige og finansielle ressourcer og administrative forhold og gode arbejdsforbindelser med relevante partnere og berørte parter |
| --- | --- | --- |

c)

Forvaltningsmæssig kvalitet

Den organisation, der ansøger om finansiering, skal:

—

garantere hensigtsmæssige ledelsesstrukturer, forvaltningsprocesser, menneskelige og finansielle ressourcer og administrative forhold og gode arbejdsforbindelser med relevante partnere og berørte parter

| — | være i stand til at påvise, i hvilket omfang organisationens målsætninger er nået, og sin evne til at nå resultater. |
| --- | --- |

—

være i stand til at påvise, i hvilket omfang organisationens målsætninger er nået, og sin evne til at nå resultater.

---

(1)  Udtrykket »den private sektor« dækker selskaber/virksomheder/koncerner, erhvervsorganisationer og andre enheder med gevinst for øje, uanset deres retlige status (registreret eller ej), ejerskab (helt eller delvis privatejet/statsejet) og størrelse (stor/lille), hvis de ikke kontrolleres af det offentlige.

(2)  Medarbejdere i en position, der kunne føre til en interessekonflikt (finansforordningens artikel 52 og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 34) skal opføres på en liste.

---

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/74

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 25. februar 2009

om dispensation til Østrig i henhold til beslutning 2008/671/EF om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i frekvensbåndet 5 875-5 905 MHz til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer (ITS)

(meddelt under nummer K(2009) 1136)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(2009/159/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), særlig artikel 4, stk. 5,

under henvisning til Kommissionens beslutning 2008/671/EF af 5. august 2008 om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i frekvensbåndet 5 875-5 905 MHz til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer (ITS) (2), særlig artikel 3, stk. 2,

under henvisning til Østrigs anmodning af 25. november 2008, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til beslutning 2008/671/EF skal medlemsstaterne senest den 6. februar 2009 udpege 5 875-5 905 MHz-båndet til intelligente transportsystemer (ITS) og stille det til rådighed uden eksklusivitet og i overensstemmelse med bestemte parametre. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til beslutning 2008/671/EF skal medlemsstaterne senest den 6. februar 2009 udpege 5 875-5 905 MHz-båndet til intelligente transportsystemer (ITS) og stille det til rådighed uden eksklusivitet og i overensstemmelse med bestemte parametre.

| (2) | Ifølge artikel 3, stk. 2, i beslutning 2008/671/EF kan medlemsstaterne uanset bestemmelserne anmode om overgangsperioder og/eller frekvensdelingsordninger i henhold til artikel 4, stk. 5, i beslutning nr. 676/2002/EF. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 3, stk. 2, i beslutning 2008/671/EF kan medlemsstaterne uanset bestemmelserne anmode om overgangsperioder og/eller frekvensdelingsordninger i henhold til artikel 4, stk. 5, i beslutning nr. 676/2002/EF.

| (3) | Østrig har meddelt Kommissionen, at det ikke er i stand til at gennemføre kravene i beslutning 2008/671/EF i tide, da 5 875-5 905 MHz-båndet indtil videre er tildelt eksklusivt til punkt-til-punkt-systemer til elektronisk nyhedsindsamling (Electronic News Gathering — ENG). |
| --- | --- |

(3)

Østrig har meddelt Kommissionen, at det ikke er i stand til at gennemføre kravene i beslutning 2008/671/EF i tide, da 5 875-5 905 MHz-båndet indtil videre er tildelt eksklusivt til punkt-til-punkt-systemer til elektronisk nyhedsindsamling (Electronic News Gathering — ENG).

| (4) | De østrigske myndigheder gav i 1989 Österreichischer Rundfunk tilladelse til at installere og drive punkt-til-punkt-systemer til ENG, og denne tilladelse gælder i hele Østrig uden geografiske eller tidsmæssige begrænsninger. Østrig har meddelt, at Österreichischer Rundfunk vil indføre nyt punkt-til-punkt-transmissionsudstyr til ENG med henblik på at anvende et andet frekvensbånd og har indvilliget i at give afkald på sin tilladelse til at anvende 5 875-5 905 MHz-båndet senest den 31. december 2011. Fra den 1. januar 2012 vil 5 875-5 905 MHz-båndet være fuldt til rådighed for sikkerhedsrelaterede ITS-anvendelser i overensstemmelse med beslutning 2008/671/EF. |
| --- | --- |

(4)

De østrigske myndigheder gav i 1989 Österreichischer Rundfunk tilladelse til at installere og drive punkt-til-punkt-systemer til ENG, og denne tilladelse gælder i hele Østrig uden geografiske eller tidsmæssige begrænsninger. Østrig har meddelt, at Österreichischer Rundfunk vil indføre nyt punkt-til-punkt-transmissionsudstyr til ENG med henblik på at anvende et andet frekvensbånd og har indvilliget i at give afkald på sin tilladelse til at anvende 5 875-5 905 MHz-båndet senest den 31. december 2011. Fra den 1. januar 2012 vil 5 875-5 905 MHz-båndet være fuldt til rådighed for sikkerhedsrelaterede ITS-anvendelser i overensstemmelse med beslutning 2008/671/EF.

| (5) | Østrig har ved brev til Kommissionen af 25. november 2008 formelt anmodet om en overgangsperiode, hvor ITS i Østrig kun kan bruges med tidsmæssige og geografiske begrænsninger, der fastsættes efter, at myndighederne med ansvar for frekvensforvaltning i Østrig har foretaget en samordning med de punkt-til-punkt-systemer til ENG, der drives af Österreichischer Rundfunk. |
| --- | --- |

(5)

Østrig har ved brev til Kommissionen af 25. november 2008 formelt anmodet om en overgangsperiode, hvor ITS i Østrig kun kan bruges med tidsmæssige og geografiske begrænsninger, der fastsættes efter, at myndighederne med ansvar for frekvensforvaltning i Østrig har foretaget en samordning med de punkt-til-punkt-systemer til ENG, der drives af Österreichischer Rundfunk.

| (6) | Østrig har forelagt tilstrækkelige oplysninger og teknisk dokumentation til støtte for sin anmodning, der navnlig er baseret på CEPT’s konklusion, at der kan forekomme skadelig interferens mellem punkt-til-punkt-systemer og sikkerhedsrelaterede ITS-systemer, medmindre der træffes foranstaltninger på nationalt plan for at sikre sameksistens mellem disse systemer. Sådanne tilfælde af skadelig interferens kan potentielt forårsage større trafikulykker. |
| --- | --- |

(6)

Østrig har forelagt tilstrækkelige oplysninger og teknisk dokumentation til støtte for sin anmodning, der navnlig er baseret på CEPT’s konklusion, at der kan forekomme skadelig interferens mellem punkt-til-punkt-systemer og sikkerhedsrelaterede ITS-systemer, medmindre der træffes foranstaltninger på nationalt plan for at sikre sameksistens mellem disse systemer. Sådanne tilfælde af skadelig interferens kan potentielt forårsage større trafikulykker.

| (7) | Et totalt forbud mod brug af 5 875-5 905 MHz-båndet til ITS vil være begrænset til mindre dele af Østrig og til korte tidsrum. I de øvrige dele af landet vil det fortsat være tilladt at bruge dette frekvensbånd til ITS, idet de østrigske frekvensforvaltningsmyndigheder sørger for en samordning. Dispensationen vil derfor ikke få nogen væsentlig betydning for indførelsen af ITS-teknologi i Østrig, navnlig ikke, da ITS-systemer kun forventes at være til rådighed på markedet i begrænset omfang indtil 2011. |
| --- | --- |

(7)

Et totalt forbud mod brug af 5 875-5 905 MHz-båndet til ITS vil være begrænset til mindre dele af Østrig og til korte tidsrum. I de øvrige dele af landet vil det fortsat være tilladt at bruge dette frekvensbånd til ITS, idet de østrigske frekvensforvaltningsmyndigheder sørger for en samordning. Dispensationen vil derfor ikke få nogen væsentlig betydning for indførelsen af ITS-teknologi i Østrig, navnlig ikke, da ITS-systemer kun forventes at være til rådighed på markedet i begrænset omfang indtil 2011.

| (8) | Da der er tale om en dispensation af exceptionel art, vil det være en fordel, at der forelægges en rapport om udviklingen i situationen i Østrig, for så vidt angår ITS og ENG, for at bidrage til, at overgangsperioden forløber gnidningsfrit. |
| --- | --- |

(8)

Da der er tale om en dispensation af exceptionel art, vil det være en fordel, at der forelægges en rapport om udviklingen i situationen i Østrig, for så vidt angår ITS og ENG, for at bidrage til, at overgangsperioden forløber gnidningsfrit.

| (9) | Frekvensudvalgets medlemmer udtalte på mødet den 17. december 2008, at de ikke har indvendinger imod en midlertidig dispensation. |
| --- | --- |

(9)

Frekvensudvalgets medlemmer udtalte på mødet den 17. december 2008, at de ikke har indvendinger imod en midlertidig dispensation.

| (10) | Den ønskede dispensation vil hverken forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/671/EF uretmæssigt eller skabe uretmæssige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres konkurrence- og lovgivningsmæssige situation. I betragtning af den særlige situation i Østrig er der tilstrækkelig begrundelse for en dispensation, og det er vigtigt at fremme en fuldstændig gennemførelse af beslutning 2008/671/EF i Østrig — |
| --- | --- |

(10)

Den ønskede dispensation vil hverken forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/671/EF uretmæssigt eller skabe uretmæssige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres konkurrence- og lovgivningsmæssige situation. I betragtning af den særlige situation i Østrig er der tilstrækkelig begrundelse for en dispensation, og det er vigtigt at fremme en fuldstændig gennemførelse af beslutning 2008/671/EF i Østrig —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Der gives tilladelse til, at Østrig fraviger sine forpligtelser i henhold til beslutning 2008/671/EF om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i frekvensbåndet 5 875-5 905 MHz til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer (ITS) på de betingelser, der er fastlagt i nærværende beslutning.

Artikel 2

Østrig må indtil den 31. december 2011 fastsætte tidsmæssige og geografiske begrænsninger for brugen af 5 875-5 905 MHz-båndet til sikkerhedsrelaterede anvendelser af intelligente transportsystemer for at sikre samordning med de punkt-til-punkt-systemer, som Österreichischer Rundfunk driver i samme frekvensbånd.

Artikel 3

Østrig forelægger senest den 30. juni 2011 en rapport for Kommissionen om gennemførelsen af denne beslutning.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Østrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Viviane REDING

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 220 af 15.8.2008, s. 24.

2

---

RETNINGSLINJER

Den Europæiske Centralbank

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/76

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 19. december 2008

om ændring af retningslinje ECB/2007/9 om monetær statistik, statistik over finansielle institutioner og markeder (omarbejdet)

(ECB/2008/31)

(2009/160/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKECENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1, 12.1 og 14.3,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 25/2009 af 19. december 2008 om balancen i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (omarbejdet) (ECB/2008/32) (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (2),

under henvisning til Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (3),

under henvisning til retningslinje ECB/2006/16 af 10. november 2006 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker (4),

under henvisning til bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (5),

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 24/2009 af 19. december 2008 om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (ECB/2008/30) (6), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30) om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (herefter benævnt »FVC’er«) fastslår, at FVC’er under visse betingelser kan undtages fra nogle eller alle indberetningsforpligtelser i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), og at nationale centralbanker i stedet kan udlede de krævede data fra andre statistiske, offentlige eller tilsynsmæssige datakilder. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30) om statistik over aktiver og passiver hos financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner (herefter benævnt »FVC’er«) fastslår, at FVC’er under visse betingelser kan undtages fra nogle eller alle indberetningsforpligtelser i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), og at nationale centralbanker i stedet kan udlede de krævede data fra andre statistiske, offentlige eller tilsynsmæssige datakilder.

| (2) | Data om værdipapirer udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer kan udledes af en central værdipapirdatabase (CSDB). Derfor anses CSDB’s funktion for afgørende for udledningen af data om værdipapirer udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer — |
| --- | --- |

(2)

Data om værdipapirer udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer kan udledes af en central værdipapirdatabase (CSDB). Derfor anses CSDB’s funktion for afgørende for udledningen af data om værdipapirer udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Retningslinje ECB/2007/9 (7) ændres således:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 18a:
  »Artikel 18a
  Statistik over aktiver og passiver hos FVC’er
  De nationale centralbanker udarbejder og indberetter separate, aggregerede statistiske oplysninger om aktiver og passiver hos FVC’er i henhold til denne retningslinjes bilag III, del 15. Der indberettes data for følgende tre delkategorier: i) FVC’er, der deltager i traditionel securitisation; ii) FVC’er, der deltager i syntetisk securitisation, og iii) andre FVC’er.
  I forbindelse med FVC-statistik vedrører traditionel securitisation er, hvor overførslen af risiko opnås ved økonomisk overdragelse af de aktiver, som securitiseres, til FVC’en. Dette gennemføres ved overdragelse af ejendomsretten til de securitiserede aktiver fra den oprindelige udsteder eller gennem indirekte deltagelse.
  Syntetisk securitisation vedrører securitisationer, hvor overførslen af risiko opnås ved brug af kreditderivater, garantier eller en tilsvarende ordning.
  Disse krav skal dække data om udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger pr. ultimo kvartalet, som indberettes en gang i kvartalet.
  De nationale centralbanker kan indberette de krævede data om af-/nedskrivninger til ECB på bedst mulig måde.
  De nationale centralbanker indberetter dataene om FVC’ers udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger på kvartalsbasis inden forretningstids ophør den 28. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører.
  Der gælder følgende almindelige regler for revision af kvartalsdata:






  a) | I de regelmæssige produktionsperioder, dvs. fra den 28. arbejdsdag efter udgangen af referencekvartalet til dagen før den dag, hvor dataene sendes tilbage til de nationale centralbanker, kan de nationale centralbanker revidere dataene vedrørende det foregående referencekvartal. |
| --- | --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 18a:

»Artikel 18a

Statistik over aktiver og passiver hos FVC’er

De nationale centralbanker udarbejder og indberetter separate, aggregerede statistiske oplysninger om aktiver og passiver hos FVC’er i henhold til denne retningslinjes bilag III, del 15. Der indberettes data for følgende tre delkategorier: i) FVC’er, der deltager i traditionel securitisation; ii) FVC’er, der deltager i syntetisk securitisation, og iii) andre FVC’er.

I forbindelse med FVC-statistik vedrører traditionel securitisation er, hvor overførslen af risiko opnås ved økonomisk overdragelse af de aktiver, som securitiseres, til FVC’en. Dette gennemføres ved overdragelse af ejendomsretten til de securitiserede aktiver fra den oprindelige udsteder eller gennem indirekte deltagelse.

Syntetisk securitisation vedrører securitisationer, hvor overførslen af risiko opnås ved brug af kreditderivater, garantier eller en tilsvarende ordning.

Disse krav skal dække data om udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger pr. ultimo kvartalet, som indberettes en gang i kvartalet.

De nationale centralbanker kan indberette de krævede data om af-/nedskrivninger til ECB på bedst mulig måde.

De nationale centralbanker indberetter dataene om FVC’ers udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger på kvartalsbasis inden forretningstids ophør den 28. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører.

Der gælder følgende almindelige regler for revision af kvartalsdata:

a)

I de regelmæssige produktionsperioder, dvs. fra den 28. arbejdsdag efter udgangen af referencekvartalet til dagen før den dag, hvor dataene sendes tilbage til de nationale centralbanker, kan de nationale centralbanker revidere dataene vedrørende det foregående referencekvartal.

| b) | Uden for de regelmæssige produktionsperioder kan de nationale centralbanker desuden revidere data vedrørende referenceperioder før det foregående referencekvartal, bl.a. i tilfælde af fejl, omklassifikationer eller forbedrede rapporteringsprocedurer. |
| --- | --- |

b)

Uden for de regelmæssige produktionsperioder kan de nationale centralbanker desuden revidere data vedrørende referenceperioder før det foregående referencekvartal, bl.a. i tilfælde af fejl, omklassifikationer eller forbedrede rapporteringsprocedurer.

| c) | Revisioner af data, som indberettes efter Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (8), vedrørende lån, som er ydet og serviceres af MFI’er i euroområdet, medtages, hvor dette er relevant, i FVC-statistikken i henhold til litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

Revisioner af data, som indberettes efter Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (8), vedrørende lån, som er ydet og serviceres af MFI’er i euroområdet, medtages, hvor dette er relevant, i FVC-statistikken i henhold til litra a) og b).

Med henblik på at opfylde de statistiske rapporteringskrav, som FVC’erne er undtaget fra i henhold til artikel 5, stk. 1, litra c), i Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30) (9), beslutter de nationale centralbanker, efter samråd med ECB, hvilken metode til indsamling af data om aktiver og passiver hos FVC’er der er mest hensigtsmæssig, afhængigt af de pågældende markeders struktur og tilgængeligheden af andre relevante statistiske, offentlige eller tilsynsmæssige informationer i medlemsstaten.

Hvis nationale centralbanker udleder data om værdipapirer udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer fra CSDB eller en anden værdipapirdatabase og/eller data om aktiver og passiver hos FVC’er fra andre statistiske datakilder, fra offentlige kilder såsom førsalgs- eller investorrapporter eller fra tilsynsmæssige datakilder, skal nedenstående standarder for datakvaliteten gælde.

Som anført i denne retningslinjes bilag III, del 15, sondres mellem ankerserier (anchor series), for hvilke der gælder høje kvalitetsstandarder, svarende til data, som indberettes direkte af FVC’er i henhold til bilag III i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), og som kan ex post-verificeres som beskrevet i stk. 9, og ikke-ankerserier (non-anchor series), som kan estimeres ifølge mindre strenge kvalitetsstandarder (10).

Hvis nationale centralbanker udleder data om aktiver og passiver hos FVC’er fra tilsynsmæssige datakilder, sikrer de nationale centralbanker, at disse kilder er tilstrækkeligt i overensstemmelse med de statistiske begreber og definitioner ifølge FVC-rapporteringskravene. Det samme gælder vedrørende data, som udledes af andre statistiske datakilder.

For data, som ikke indberettes direkte af FVC’er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), overvåges disses kvalitet af de nationale centralbanker på grundlag af de informationer, som er tilgængelige fra årsregnskaberne, jf. stk. 9. Hvis krydstjekket mellem de data, der udledes kvartalsvis, og årsregnskaberne viser, at de høje kvalitetsstandarder ikke er opfyldt, træffer de nationale centralbanker de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at dataene opfylder de krævede kvalitetsstandarder, herunder den mulige direkte dataindsamling ifølge forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30).

Hvis data om udestående beløb og nye udstedelser af FVC’ers gældsinstrumenter og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer indsamles fra CSDB eller en anden værdipapirdatabase, skal de nationale centralbanker sikre en omfattende dækning af gældsinstrumenter udstedt af FVC’er og/eller FVC’ers beholdninger af værdipapirer og regelmæssigt overvåge disse data som beskrevet i stk. 10. Hvis dækningen og kvalitetsindikatorerne for det relevante sæt af værdipapirer i CSDB eller andre værdipapirdatabaser viser, at de høje kvalitetsstandarder ikke er opfyldt, skal de nationale centralbanker træffe de nødvendige foranstaltninger for at opfylde de krævede kvalitetsstandarder, herunder den mulige direkte dataindsamling ifølge forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30).

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), indsamler de nationale centralbanker data om lån, købt af FVC’er, som er ydet og serviceres af MFI’er i euroområdet, opdelt efter løbetid, sektor og debitors hjemsted, som angivet i denne retningslinjes bilag III, del 15.

Hvis de oprindelige udstedere af de securitiserede lån er MFI’er, der er residenter i samme land som FVC’en, og disse indenlandske MFI’er fortsætter med at servicere de securitiserede aktiver, kan den nationale centralbank indsamle denne del af dataene om FVC’ernes udlånsportefølje vedrørende udestående beløb og finansielle transaktioner fra data, der er indsamlet fra indenlandske MFI’er som angivet i artikel 5 i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), i stedet for at indsamle dataene direkte fra FVC’er.

Hvis de oprindelige udstedere af de securitiserede lån er MFI’er, som er residenter i en anden medlemsstat i euroområdet, og disse MFI’er fortsætter med at servicere de securitiserede aktiver, udveksler de nationale centralbanker de informationer, der er indsamlet fra disse MFI’er i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32). Hver enkelt national centralbank indsamler informationer i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), om lån, der er ydet og serviceres af indenlandske MFI’er, og som er securitiseret med en FVC, som er resident i en anden medlemsstat i euroområdet.

Med henblik på udveksling af grænseoverskridende informationer sender hver enkelt national centralbank informationer til ECB om lån, der er ydet og serviceres af indenlandske MFI’er, i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), i overensstemmelse med denne retningslinjes bilag III, del 15.

De nationale centralbanker indberetter disse data til ECB senest den 23. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører.

ECB stiller — i overensstemmelse med gældende retsakter om beskyttelse af fortrolige data — den tekniske indgangsportal til rådighed til denne udveksling af grænseoverskridende informationer. ECB sender disse data tilbage til de nationale centralbanker senest den 24. arbejdsdag efter udgangen af det kvartal, som dataene vedrører.

De nationale centralbanker, som deltager i udvekslingen af data for eksisterende securitisationer, besvarer alle udestående forespørgsler og afklarer koordinationsspørgsmål på bilateralt grundlag og udveksler, om nødvendigt, relevante informationer. Hvis der er nye securitisationer, kan de relevante nationale centralbanker anmode ECB om at være koordinator.

Hvis de nationale centralbanker indsamler data om aktiver og passiver hos FVC’er direkte fra FVC’er og, hvor dette er relevant, baseret på data, som er indberettet af MFI’er efter forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), og såfremt de nationale centralbanker undtager FVC’er i henhold til artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), opregner de nationale centralbanker til 100 pct. dækning for alle FVC’er ved opstillingen af de kvartalsvise data for aktiver og passiver hos FVC’er, som indberettes til ECB for udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger.

Hvis de nationale centralbanker indsamler data om aktiver og passiver hos FVC’er fra andre statistiske, offentlige og/eller tilsynsmæssige kilder, kan de til grund for deres indsamling anvende et udsnit af FVC’er, når blot disse FVC’er repræsenterer mindst 95 pct. af FVC-rapporteringspopulationens samlede udestående beløb af aktiver i en relevant medlemsstat ifølge listen over FVC’er. De nationale centralbanker opregner til 100 pct. dækning ved opstillingen af kvartalsdataene om FVC’ers aktiver og passiver, som indberettes til ECB for udestående beløb, finansielle transaktioner og af-/nedskrivninger.

De nationale centralbanker indsender forklarende noter til ECB med redegørelse for årsagerne til betydningsfulde revisioner såvel som andre revisioner, der er foretaget i henhold til denne retningslinjes artikel 18a, stk. 3, litra b).

De nationale centralbanker kontrollerer kvaliteten af de kvartalsdata, som ikke indberettes direkte af FVC’er eller MFI’er i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), på grundlag af informationer, der er til rådighed fra årsregnskaber.

Resultatet af kvalitetskontrollen indsendes til ECB inden udgangen af september hvert år eller snarest muligt derefter i overensstemmelse med den gældende nationale retspraksis i den medlemsstat, hvor FVC’en har sit hjemsted.

Hvis CSDB eller en anden værdipapirdatabase anvendes som datakilde til FVC-statistik i overensstemmelse med stk. 5, udleverer de nationale centralbanker, på årsbasis, indikatorer for dækning og kvalitet med hensyn til det relevante værdipapirsæt i CSDB eller den anden værdipapirdatabase, til ECB i overensstemmelse med den metode, som meddeles separat til de nationale centralbanker.

Ovenstående oplysninger indsendes til ECB årligt inden udgangen af februar, idet dataene for ultimo december det foregående år anvendes som reference.

| 2) | Følgende indsættes som artikel 20a:
  »Artikel 20a
  Liste over FVC’er til statistiske formål
  De variabler, som indsamles til oprettelsen og vedligeholdelsen af listen over FVC’er til statistiske formål i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), er angivet i bilag VIII til denne retningslinje.
  De nationale centralbanker indberetter opdateringer af de variabler, der er angivet i denne retningslinjes bilag VIII, del 1, enten når der er ændringer i FVC-sektoren, dvs. når en institution træder ind i FVC-sektoren, eller en FVC forlader FVC-sektoren, eller når der er en ændring i en FVC’s attributter.
  De nationale centralbanker udleder opdateringer ved at sammenligne deres nationale liste over FVC’er ved udgangen af to på hinanden følgende kvartalsultimoer. De skal således ikke tage bevægelser i løbet af kvartalet i betragtning.
  Ved indberetning af en ny institution eller ændring af en institution udfylder de nationale centralbanker alle obligatoriske variabler.
  Ved indberetning af en institution, der forlader FVC-sektoren, indberetter de nationale centralbanker som minimum følgende informationer: informationstype, dvs. »delete«, og FVC’ens identifikationkode (dvs. variablen »fvc_id«).
  Om muligt skal de nationale centralbanker undlade at tildele slettede FVC’ers identifikationskoder til nye eller ændrede FVC’er.
  Ved indberetning af opdateringer kan de nationale centralbanker anvende deres nationale tegnsæt, forudsat de anvender det latinske alfabet. De nationale centralbanker skal anvende Unicode for at kunne vise alle specialtegnsæt, når de modtager informationer fra ECB via RIAD Data Exchange System.
  Inden der sendes opdateringer til ECB, udfører de nationale centralbanker de valideringskontrolprocedurer, der er angivet i denne retningslinjes bilag VIII, del 2.
  De nationale centralbanker indberetter, mindst hvert kvartal, opdateringer af de i denne retningslinjes bilag VIII, del 1, anførte variabler til ECB inden for 14 arbejdsdage efter referencedatoen.
  De nationale centralbanker overfører opdateringer i filformatet XML. Herefter skal ECB bearbejde dataene via RIAD Data Exchange System. Ved svigt i EXDI og/eller RIAD Data Exchange System overføres opdateringer i XML-format via Cebamail-konto N13. Hvis Cebamail-systemet ikke er funktionsdygtigt til overførsel af FVC-opdateringer eller -korrektioner, overfører de nationale centralbanker disse filer pr. e-mail ved brug af XML-format til følgende e-mailadresse: birs@ecb.europa.eu
  Nationale centralbanker, der anvender manuelle input-procedurer, skal have fastlagt et tilstrækkeligt antal kontrolprocedurer for at minimere driftsfejl og sikre, at de FVC-opdateringer, som indberettes via RIAD Data Exchange System, er nøjagtige og ensartede.
  Straks efter modtagelse af opdateringerne, dvs. den senest foreliggende information, udfører ECB valideringskontrollen i denne retningslinjes bilag VIII, del 2.
  ECB sender straks derefter følgende tilbage til de nationale centralbanker: i) en bekræftelse på modtagelse, der indeholder en opsummering af de FVC-opdateringer, der er blevet behandlet og på korrekt vis er indført i ECB’s FVC-datasæt; og/eller ii) en fejlmeddelelse med udførlige oplysninger om de FVC-opdateringer og valideringskontrolprocedurer, som er mislykkedes. I overensstemmelse med denne retningslinjes bilag VIII, del 1, indfører ECB, helt eller delvist, en ufuldstændig, ukorrekt eller manglende »object_request«-variabel eller afviser den.
  Straks efter modtagelsen af en fejlmeddelelse træffer de nationale centralbanker foranstaltninger til overførsel af korrigerede informationer. Hvis umiddelbare foranstaltninger ikke er mulige, har de maksimalt to arbejdsdage til at indberette korrigerede informationer, dvs. indtil kl. 17.59 centraleuropæisk tid (CET) den anden arbejdsdag efter fristen for indberetning, jf. stk. 2.
  ECB tager en kopi af FVC-datasættet, uden værdier, der er klassificeret som fortrolige, kl. 18.00 CET den anden arbejdsdag efter fristen for indberetning, jf. stk. 2. De opdaterede informationer skal være tilgængelige senest kl. 12.00 CET den næste dag.
  ECB offentliggør ikke værdier, der er klassificeret som fortrolige.
  På samme tidspunkt som ECB offentliggør listen over FVC’er på sit websted, skal listen sendes til de nationale centralbanker via RIAD Data Exchange System.« |
| --- | --- |

2)

Følgende indsættes som artikel 20a:

»Artikel 20a

Liste over FVC’er til statistiske formål

De variabler, som indsamles til oprettelsen og vedligeholdelsen af listen over FVC’er til statistiske formål i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), er angivet i bilag VIII til denne retningslinje.

De nationale centralbanker indberetter opdateringer af de variabler, der er angivet i denne retningslinjes bilag VIII, del 1, enten når der er ændringer i FVC-sektoren, dvs. når en institution træder ind i FVC-sektoren, eller en FVC forlader FVC-sektoren, eller når der er en ændring i en FVC’s attributter.

De nationale centralbanker udleder opdateringer ved at sammenligne deres nationale liste over FVC’er ved udgangen af to på hinanden følgende kvartalsultimoer. De skal således ikke tage bevægelser i løbet af kvartalet i betragtning.

Ved indberetning af en ny institution eller ændring af en institution udfylder de nationale centralbanker alle obligatoriske variabler.

Ved indberetning af en institution, der forlader FVC-sektoren, indberetter de nationale centralbanker som minimum følgende informationer: informationstype, dvs. »delete«, og FVC’ens identifikationkode (dvs. variablen »fvc_id«).

Om muligt skal de nationale centralbanker undlade at tildele slettede FVC’ers identifikationskoder til nye eller ændrede FVC’er.

Ved indberetning af opdateringer kan de nationale centralbanker anvende deres nationale tegnsæt, forudsat de anvender det latinske alfabet. De nationale centralbanker skal anvende Unicode for at kunne vise alle specialtegnsæt, når de modtager informationer fra ECB via RIAD Data Exchange System.

Inden der sendes opdateringer til ECB, udfører de nationale centralbanker de valideringskontrolprocedurer, der er angivet i denne retningslinjes bilag VIII, del 2.

De nationale centralbanker indberetter, mindst hvert kvartal, opdateringer af de i denne retningslinjes bilag VIII, del 1, anførte variabler til ECB inden for 14 arbejdsdage efter referencedatoen.

De nationale centralbanker overfører opdateringer i filformatet XML. Herefter skal ECB bearbejde dataene via RIAD Data Exchange System. Ved svigt i EXDI og/eller RIAD Data Exchange System overføres opdateringer i XML-format via Cebamail-konto N13. Hvis Cebamail-systemet ikke er funktionsdygtigt til overførsel af FVC-opdateringer eller -korrektioner, overfører de nationale centralbanker disse filer pr. e-mail ved brug af XML-format til følgende e-mailadresse: birs@ecb.europa.eu

Nationale centralbanker, der anvender manuelle input-procedurer, skal have fastlagt et tilstrækkeligt antal kontrolprocedurer for at minimere driftsfejl og sikre, at de FVC-opdateringer, som indberettes via RIAD Data Exchange System, er nøjagtige og ensartede.

Straks efter modtagelse af opdateringerne, dvs. den senest foreliggende information, udfører ECB valideringskontrollen i denne retningslinjes bilag VIII, del 2.

ECB sender straks derefter følgende tilbage til de nationale centralbanker: i) en bekræftelse på modtagelse, der indeholder en opsummering af de FVC-opdateringer, der er blevet behandlet og på korrekt vis er indført i ECB’s FVC-datasæt; og/eller ii) en fejlmeddelelse med udførlige oplysninger om de FVC-opdateringer og valideringskontrolprocedurer, som er mislykkedes. I overensstemmelse med denne retningslinjes bilag VIII, del 1, indfører ECB, helt eller delvist, en ufuldstændig, ukorrekt eller manglende »object_request«-variabel eller afviser den.

Straks efter modtagelsen af en fejlmeddelelse træffer de nationale centralbanker foranstaltninger til overførsel af korrigerede informationer. Hvis umiddelbare foranstaltninger ikke er mulige, har de maksimalt to arbejdsdage til at indberette korrigerede informationer, dvs. indtil kl. 17.59 centraleuropæisk tid (CET) den anden arbejdsdag efter fristen for indberetning, jf. stk. 2.

ECB tager en kopi af FVC-datasættet, uden værdier, der er klassificeret som fortrolige, kl. 18.00 CET den anden arbejdsdag efter fristen for indberetning, jf. stk. 2. De opdaterede informationer skal være tilgængelige senest kl. 12.00 CET den næste dag.

ECB offentliggør ikke værdier, der er klassificeret som fortrolige.

På samme tidspunkt som ECB offentliggør listen over FVC’er på sit websted, skal listen sendes til de nationale centralbanker via RIAD Data Exchange System.«

| 3) | Bilag III ændres, og der tilføjes bilag VIII i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje. |
| --- | --- |

3)

Bilag III ændres, og der tilføjes bilag VIII i overensstemmelse med bilaget til denne retningslinje.

| 4) | I ordlisten affattes definitionen af financial vehicle corporations således:
  »Financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner: Er defineret i artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30).« |
| --- | --- |

4)

I ordlisten affattes definitionen af financial vehicle corporations således:

»Financial vehicle corporations, der deltager i securitisationstransaktioner: Er defineret i artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30).«

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne retningslinje træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 19. december 2008.

For ECB’s Styrelsesråd

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 15 af 20.1.2009, s. 14.

1

(2)  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  EUT L 348 af 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  EUT L 15 af 20.1.2009. s. 1.

6

(7)  EUT L 341 af 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  EUT L 15 af 20.1.2009, s. 14.

8

(9)  EUT L 15 af 20.1.2009, s. 1.

9

(10)  Estimeringer, dvs. interpolationer og ekstrapolationer, kan f.eks. være nødvendige, når dataene indsamles fra offentlige eller tilsynsmæssige kilder med en lavere frekvens end kvartalsvis og med en længere tidsfrist end den 28. arbejdsdag efter referenceperioden.«

10

---

BILAG

| 1. | Følgende tilføjes som del 15 til bilag III:
  »DEL 15
  FVC-rapporteringstabel
  Tabel 1
  Udestående beløb og finansielle transaktioner

  Data, som skal indberettes hvert kvartal | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Følgende tilføjes som del 15 til bilag III:

»DEL 15

FVC-rapporteringstabel

Tabel 1

Udestående beløb og finansielle transaktioner

Data, som skal indberettes hvert kvartal

A.

Indenlandsk

| B. | Andre deltagende medlemsstater |
| --- | --- |

B.

Andre deltagende medlemsstater

| C. | Rest. af verden |
| --- | --- |

C.

Rest. af verden

| D. | I alt |
| --- | --- |

D.

I alt

I alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - I alt

I alt

MFI'er

Ikke-MFI'er - I alt

Off. forv. og serv.

Andre residenter

Off. forv. og serv.

Andre residenter

I alt

Resterende finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder (S.123+S.124)

Forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + nonprofit-institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

I alt

Resterende finansielle formidlere + finansielle hjælpeenheder (S.123+S.124)

Forsikringsselskaber og pensionskasser (S.125)

Ikke-finansielle selskaber (S.11)

Husholdninger + nonprofit-institutioner rettet mod husholdninger (S.14+S.15)

heraf FVC'er

heraf FVC'er

AKTIVER

| 1. | Indlån og lånetilgodehavender |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Securitiserede udlån |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a | MFI'er i euroområdet som oprindelig udsteder (løbetid i alt) |
| --- | --- |

2a

MFI'er i euroområdet som oprindelig udsteder (løbetid i alt)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

op til 1 år

ANC/MFI

ANC/MFI

over 1 år og op til 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

over 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | statslig forvaltning og service i euroområdet som oprindelig udsteder |
| --- | --- |

2b

statslig forvaltning og service i euroområdet som oprindelig udsteder

ANC

| 2c | AFF og FSPK i euroområdet som oprindelig udsteder |
| --- | --- |

2c

AFF og FSPK i euroområdet som oprindelig udsteder

ANC

| 2d | IFS i euroområdet som oprindelig udsteder |
| --- | --- |

2d

IFS i euroområdet som oprindelig udsteder

ANC

| 2e | oprindelig udsteder uden for euroområdet |
| --- | --- |

2e

oprindelig udsteder uden for euroområdet

ANC

| 3. | Værdipapirer undtagen aktier |
| --- | --- |

3.

ANC

op til 1 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

over 1 år og op til 2 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

over 2 år

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Andre securitiserede aktiver |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a | heraf statslig forvaltning og service i euroområdet som oprindelig udsteder |
| --- | --- |

4a

heraf statslig forvaltning og service i euroområdet som oprindelig udsteder

ANC

| 4b | heraf IFS i euroområdet som oprindelig udsteder |
| --- | --- |

4b

heraf IFS i euroområdet som oprindelig udsteder

ANC

| 5. | Aktier og andre kapitalandele |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Finansielle derivater |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Anlægsaktiver |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Resterende aktiver |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

PASSIVER

| 9. | Lån og modtagne indskud |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Udstedte gældsinstrumenter |
| --- | --- |

10.

op til 1 år

ANC

over 1 år og op til 2 år

ANC

over 2 år

ANC

| 11. | Kapital og reserver |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Finansielle derivater |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Resterende passiver |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: Ankerserier

NON-ANC: Ikke-ankerserier

ANC/MFI: Ankerserier, som er delvis udledt af data, der er indsamlet direkte fra MFI'er via forordning (EF) nr. 24/2009 (ECB/2008/30), hvor MFI'er i euroområdet er de oprindelige udstedere af lånene og servicerer disse.

Tabel 2

Af-/nedskrivninger

Data, som skal indberettes hvert kvartal

| | D. | I alt |
| --- | --- | --- |

D.

I alt

AKTIVER

| 2 | 2 Securitiserede udlån |
| --- | --- |

2

Tabel 3

Udestående beløb, som skal udveksles mellem nationale centralbanker

| Balanceposter | I alt (1) | A. | Indenlandsk |
| --- | --- | --- | --- |

Balanceposter

I alt (1)

A.

Indenlandsk

| B. | Andre deltagende medlemsstater |
| --- | --- |

B.

Andre deltagende medlemsstater

Off. for. & s. (S. 13)

Andre residente sektorer

Off. for. & s. (S. 13)

Andre residente sektorer

I alt

I alt

AFF & finansielle hjælpeenheder (S.123+S.124)

Forsikringsselskaber & pensionskasser (S.125)

IFS (S.11)

Husholdninger (S.14+S.15)

I alt

I alt

AFF & finansielle hjælpeenheder (S.123+S.124)

Forsikrings-selskaber & pensionskasser (S.125)

IFS (S.11)

Husholdninger (S.14+S.15)

Aktiver

Securitiserede udlån

FVC'er beliggende i euroland A

FVC'er beliggende i euroland B

FVC'er beliggende i euroland C

osv.

op til 1 år

FVC'er beliggende i euroland A

FVC'er beliggende i euroland B

FVC'er beliggende i euroland C

osv.

over 1 år og op til 5 år

FVC'er beliggende i euroland A

FVC'er beliggende i euroland B

FVC'er beliggende i euroland C

osv.

over 5 år

FVC'er beliggende i euroland A

FVC'er beliggende i euroland B

FVC'er beliggende i euroland C

osv.

| 2. | Følgende tilføjes som bilag VIII:

  »BILAG VIII
  LISTE OVER FVC’er TIL STATISTISKE FORMÅL
  DEL 1
  Variabler til indberetning af listen over financial vehicle corporations (FVC’er) til statistiske formål







  Variablens navn | Beskrivelse | Status |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Denne variabel angiver, hvilken type FVC-opdatering der sendes, og kan antage en af seks på forhånd definerede værdier: | »fvc_req_new«: information om tilføjelse af en ny FVC |

2.

Følgende tilføjes som bilag VIII:

»BILAG VIII

LISTE OVER FVC’er TIL STATISTISKE FORMÅL

DEL 1

Variabler til indberetning af listen over financial vehicle corporations (FVC’er) til statistiske formål

Variablens navn

Beskrivelse

Status

object_request

Denne variabel angiver, hvilken type FVC-opdatering der sendes, og kan antage en af seks på forhånd definerede værdier:

»fvc_req_new«: information om tilføjelse af en ny FVC

| | »fvc_req_mod«: information om ændringer vedrørende en FVC |
| --- | --- |

»fvc_req_mod«: information om ændringer vedrørende en FVC

| | »fvc_req_del«: information om en FVC, der skal slettes |
| --- | --- |

»fvc_req_del«: information om en FVC, der skal slettes

| | »fvc_req_realloc«: information om, at en slettet FVC’s id-kode tildeles en ny FVC |
| --- | --- |

»fvc_req_realloc«: information om, at en slettet FVC’s id-kode tildeles en ny FVC

| | »fvc_req_mod_id_realloc«: information om, at en slettet FVC’s identifikationskode tildeles en anden FVC |
| --- | --- |

»fvc_req_mod_id_realloc«: information om, at en slettet FVC’s identifikationskode tildeles en anden FVC

| | »fvc_req_mod_id«: information om ændring af en FVC’s id-kode (»fvc_id«) til en anden identifikationskode |
| --- | --- |

»fvc_req_mod_id«: information om ændring af en FVC’s id-kode (»fvc_id«) til en anden identifikationskode

Obligatorisk

fvc_confidentiality_flag

Denne variabel angiver hele postens fortrolighedsstatus. Der bør vælges én af tre på forhånd definerede værdier: »F« (fri, ikke fortrolig), »N« (fortrolig, må kun videregives til brug i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), ikke til ekstern offentliggørelse) eller »C« (fortrolig, må ikke videregives til ESCB eller offentligheden)

Hvis delvis fortrolighed kræves i forbindelse med en bestemt variabel, skal værdien »F« anvendes

Obligatorisk

fvc_id

Primærnøglen for FVC-datasættet er den enkelte FVC’s unikke identifikationskode (herefter »id-kode«)

Den består af to dele: »host« og »id«

Tilsammen sikrer værdierne for de to dele, at »fvc_id« er unik for den pågældende FVC

Obligatorisk

host

ISO-landekoden bestående af to tegn, der angiver, i hvilket land FVC’en er registreret — den ene af de to dele, som udgør variablen »fvc_id« (se ovenfor)

Obligatorisk, hvis den indgår i id-kode

id

FVC’ens id-kode — den ene af de to dele i variablen »fvc_id« (se ovenfor)

Obligatorisk, hvis den indgår i id-kode

name

FVC’ens fulde registreringsnavn, herunder firmabetegnelsen, dvs. Plc, Ltd, SpA, osv.

Obligatorisk

address

Oplysninger om FVC’ens beliggenhed eller dens administrationsselskab, hvor dette er relevant. Består af fire dele: »postal_address«, »postal_box«, »postal_code« og »city«

Obligatorisk for opdateringerne »new« og »mod«

postal_address

Gadenavn og ejendommens gadenr.

Obligatorisk for opdateringerne »new« og »mod«

postal_box

Angiver postboksnummer efter de nationale regler for angivelse af postboks

Obligatorisk for opdateringerne »new« og »mod«

postal_code

Angiver postnummer efter de nationale regler for angivelse af postnummer

Obligatorisk for opdateringerne »new« og »mod«

city

Byen, hvor FVC’en er beliggende

Obligatorisk for opdateringerne »new« og »mod«

management company name

FVC’ens administrationsselskabs fulde registrerede navn

Hvis denne oplysning mangler, indberettes værdien »not available« (hvis FVC’en har et administrationsselskab) eller »not applicable« (hvis FVC’en ikke har et administrationsselskab)

Obligatorisk

management company name_confidentiality_flag

Denne variabel angiver fortrolighedsstatus for oplysningen om administrationsselskabets navn

Der bør vælges én af tre på forhånd definerede værdier: »F« (fri, ikke fortrolig), »N« (fortrolig, må kun videregives til brug i ESCB, ikke til ekstern offentliggørelse) eller »C« (fortrolig, må ikke videregives til ESCB eller offentligheden)

Obligatorisk

nature of securitisation

Denne variabel angiver, hvilken type securitisation FVC’en beskæftiger sig med

Der bør vælges én af fire på forhånd definerede værdier: »traditional«, »synthetic«, »other« eller »not available«

Obligatorisk

nature of securitisation_confidentiality_flag

Denne variabel angiver fortrolighedsstatus for oplysningen om securitisationstype

Der bør vælges én af tre på forhånd definerede værdier: »F« (fri, ikke fortrolig), »N« (fortrolig, må kun videregives til brug i ESCB, ikke til ekstern offentliggørelse) eller »C« (fortrolig, må ikke videregives til ESCB eller offentligheden)

Obligatorisk

ISIN codes

Denne variabel angiver ISIN-koderne (2) for hver værdipapirklasse for hver enkelt securitisation, udstedt af FVC’en

Variablen består af flere dele, som refererer til: »ISIN_1«»ISIN_2«, »ISIN_3«, »ISIN_4« og »ISIN_n«

Som minimumskrav skal mindst én ISIN-kode (ISIN_1) indberettes

Hvis der indberettes en FVC, for hvilken ISIN-koder ikke er relevante eller ikke er tilgængelige, indberettes de 12 tegn »XXXXXXXXXXXX« for »ISIN_1«

Obligatorisk

free_text

Nærmere oplysninger om FVC’en

DEL 2

Valideringskontrol

1.   Generel kontrol

Det kontrolleres, at:

| — | alle obligatoriske variabler er udfyldt |
| --- | --- |

—

alle obligatoriske variabler er udfyldt

| — | værdien for variablen »object_request« er en af de seks på forhånd definerede typer, som er opstillet i dette bilags del 1 (»fvc_req_new«, »fvc_req_mod«, »fvc_req_del«, »fvc_req_realloc«, »fvc_req_mod_id_realloc«, »fvc_req_mod_id«), alt efter hvilken form for information der sendes, og |
| --- | --- |

—

værdien for variablen »object_request« er en af de seks på forhånd definerede typer, som er opstillet i dette bilags del 1 (»fvc_req_new«, »fvc_req_mod«, »fvc_req_del«, »fvc_req_realloc«, »fvc_req_mod_id_realloc«, »fvc_req_mod_id«), alt efter hvilken form for information der sendes, og

| — | de nationale centralbanker anvender det latinske alfabet ved indberetningen af opdateringer til Den Europæiske Centralbank (ECB). |
| --- | --- |

—

de nationale centralbanker anvender det latinske alfabet ved indberetningen af opdateringer til Den Europæiske Centralbank (ECB).

2.   Kontrol af id-kode

Det kontrolleres, at:

| — | variablen »fvc_id« består af to enkeltdele, en »host«-variabel og en »id«-variabel, og at værdierne for de to dele tilsammen sikrer, at »fvc_id« er unik for den pågældende FVC |
| --- | --- |

—

variablen »fvc_id« består af to enkeltdele, en »host«-variabel og en »id«-variabel, og at værdierne for de to dele tilsammen sikrer, at »fvc_id« er unik for den pågældende FVC

| — | værdien for variablen »host« for en FVC er en ISO-landekode bestående af to tegn |
| --- | --- |

—

værdien for variablen »host« for en FVC er en ISO-landekode bestående af to tegn

| — | en tidligere anvendt id-kode ikke tildeles en ny FVC. Er dette uundgåeligt, skal de nationale centralbanker sende ECB en »fvc_req_realloc«-meddelelse |
| --- | --- |

—

en tidligere anvendt id-kode ikke tildeles en ny FVC. Er dette uundgåeligt, skal de nationale centralbanker sende ECB en »fvc_req_realloc«-meddelelse

| — | der ved indberetning af en ændring af en id-kode for en eksisterende FVC anvendes en særlig meddelelse »fvc_req_mod_id« |
| --- | --- |

—

der ved indberetning af en ændring af en id-kode for en eksisterende FVC anvendes en særlig meddelelse »fvc_req_mod_id«

| — | der ved indberetning af en id-kodeændring til en tidligere slettet id-kode anvendes en særlig »fvc_req_mod_id_realloc«-meddelelse. |
| --- | --- |

—

der ved indberetning af en id-kodeændring til en tidligere slettet id-kode anvendes en særlig »fvc_req_mod_id_realloc«-meddelelse.

ECB afviser meddelelsen, hvis id-koden allerede er brugt (enten til en eksisterende FVC eller en FVC, som tidligere er slettet), og meddelelsen ikke er en »fvc_req_mod_id_realloc«, eller den nye FVC-id-kode står på den gældende liste.

Hvis variablen »fvc_id« er ufuldstændig, ukorrekt eller mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

3.   Navn

Det kontrolleres, at:

| — | variablen angiver FVC’ens navn |
| --- | --- |

—

variablen angiver FVC’ens navn

| — | FVC’ens navn, herunder firmabetegnelsen, konsekvent angives ved alle navne, hvor dette er relevant |
| --- | --- |

—

FVC’ens navn, herunder firmabetegnelsen, konsekvent angives ved alle navne, hvor dette er relevant

| — | reglerne for anvendelse af små bogstaver er fulgt af hensyn til accenter |
| --- | --- |

—

reglerne for anvendelse af små bogstaver er fulgt af hensyn til accenter

| — | der ad skal så vidt muligt anvendes små bogstaver. |
| --- | --- |

—

der ad skal så vidt muligt anvendes små bogstaver.

Hvis variablen »name« mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

4.   Adresse

Det kontrolleres, at:

| — | mindst en af adressevariablerne »postal_address«, »postal_box« og »postal_code« er udfyldt |
| --- | --- |

—

mindst en af adressevariablerne »postal_address«, »postal_box« og »postal_code« er udfyldt

| — | variablen »postal_address« angiver gadenavn og gadenummer i FVC’ens (eller, hvor dette er relevant, dens administrationsselskabs) adresse |
| --- | --- |

—

variablen »postal_address« angiver gadenavn og gadenummer i FVC’ens (eller, hvor dette er relevant, dens administrationsselskabs) adresse

| — | variablen »postal_box« anvender nationale regler for angivelse af postboks, og at der ikke står teksthenvisninger til postboks foran »postal_box«-numre |
| --- | --- |

—

variablen »postal_box« anvender nationale regler for angivelse af postboks, og at der ikke står teksthenvisninger til postboks foran »postal_box«-numre

| — | variablen »postal_code« anvender nationale regler for angivelse af postnummer og angiver det relevante postnummer. |
| --- | --- |

—

variablen »postal_code« anvender nationale regler for angivelse af postnummer og angiver det relevante postnummer.

Hvis mindst en af »address«-variablerne mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

5.   By

Det kontrolleres, atvariablen »city« angiver den by, hvor FVC’en er beliggende.

Hvis variablen »city« mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

6.   Administrationsselskabets navn og tilknyttet fortrolighedsmarkering

Et administrationsselskab er en institution, der leverer ledelses- eller administrationsydelser til FVC’en.

Det kontrolleres, at:

| — | variablen »management company name« er udfyldt med enten et firmanavn eller som »not available« eller »not applicable« |
| --- | --- |

—

variablen »management company name« er udfyldt med enten et firmanavn eller som »not available« eller »not applicable«

| — | der, hvis variablen »management company name« er udfyldt med »not available«, er angivet en årsag hertil i »free_text«-feltet. Hvis ikke, sender ECB en advarsel |
| --- | --- |

—

der, hvis variablen »management company name« er udfyldt med »not available«, er angivet en årsag hertil i »free_text«-feltet. Hvis ikke, sender ECB en advarsel

| — | variablen »management company name_confidentiality_flag« er udfyldt med enten et »F«, »N« eller »C«. |
| --- | --- |

—

variablen »management company name_confidentiality_flag« er udfyldt med enten et »F«, »N« eller »C«.

Hvis variablen »management company name« mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

7.   Securitisationstype og tilknyttet fortrolighedsmarkering

Det kontrolleres, at:

| — | variablen »nature of securitisation« er udfyldt med én af fire på forhånd definerede værdier: »traditional«, »synthetic«, »other« eller »not available« |
| --- | --- |

—

variablen »nature of securitisation« er udfyldt med én af fire på forhånd definerede værdier: »traditional«, »synthetic«, »other« eller »not available«

| — | der, hvis variablen »nature of securitisation« er udfyldt med »not available«, er angivet en årsag hertil i »free_text«-feltet. Hvis ikke, sender ECB en advarsel |
| --- | --- |

—

der, hvis variablen »nature of securitisation« er udfyldt med »not available«, er angivet en årsag hertil i »free_text«-feltet. Hvis ikke, sender ECB en advarsel

| — | variablen »nature of securitisation_confidentiality_flag« er udfyldt med enten et »F«, »N« eller »C«. |
| --- | --- |

—

variablen »nature of securitisation_confidentiality_flag« er udfyldt med enten et »F«, »N« eller »C«.

Hvis variablen »nature of securitisation« mangler, afviser ECB hele opdateringsmeddelelsen.

8.   ISIN-koder

Det kontrolleres, at:

| — | variablen »ISIN_1« som minimum er udfyldt for alle FVC’er under variablen »ISIN-koder«, og at værdien for »ISIN_1« er enten den konkrete kode eller de 12 tegn »XXXXXXXXXXXX« |
| --- | --- |

—

variablen »ISIN_1« som minimum er udfyldt for alle FVC’er under variablen »ISIN-koder«, og at værdien for »ISIN_1« er enten den konkrete kode eller de 12 tegn »XXXXXXXXXXXX«

| — | ingen ISIN-koder er gentaget for de enkelte FVC’er |
| --- | --- |

—

ingen ISIN-koder er gentaget for de enkelte FVC’er

| — | ingen ISIN-koder er gentaget blandt alle FVC’er. |
| --- | --- |

—

ingen ISIN-koder er gentaget blandt alle FVC’er.

Hvis variablerne »ISIN-koder« og »ISIN_1« mangler, således at hverken den konkrete kode eller de 12 tegn »XXXXXXXXXXXX« er angivet, afviser ECB hele meddelelsen.

9.   Fortrolighedskontrol

De nationale centralbanker kan markere bestemte værdier eller hele posten som fortrolig med de angivne fortrolighedsmarkeringsvariabler, når de indberetter en opdatering for en FVC til ECB.

I disse tilfælde bør meddelelsen ledsages af oplysninger om årsagen til fortroligheden i »free_text« feltet.

ECB offentliggør ikke disse værdier på sit websted og sender dem ikke tilbage til de nationale centralbanker. Fortrolighedsmarkeringen beskrives mere detaljeret i det nedenstående:

| »F« | Fri: Værdien er ikke fortrolig og må offentliggøres. |
| --- | --- |
| »N« | Fortrolig statistisk information: Denne værdi må videregives inden for ESCB, men ikke offentliggøres. |
| »C« | Fortrolig statistisk Information: denne værdi må ikke videregives inden for ESCB eller offentliggøres. Den skal holdes inden for ECB’s produktionsrammer. |

»F«

Fri: Værdien er ikke fortrolig og må offentliggøres.

»N«

Fortrolig statistisk information: Denne værdi må videregives inden for ESCB, men ikke offentliggøres.

»C«

Fortrolig statistisk Information: denne værdi må ikke videregives inden for ESCB eller offentliggøres. Den skal holdes inden for ECB’s produktionsrammer.

Det kontrolleres, at:

| — | »fvc_confidentiality_flag«, »management company name_confidentiality_flag« og »nature of securitisation_confidentiality_flag«, er udfyldt med én af følgende på forhånd definerede værdier: »F«, »N« eller »C« |
| --- | --- |

—

»fvc_confidentiality_flag«, »management company name_confidentiality_flag« og »nature of securitisation_confidentiality_flag«, er udfyldt med én af følgende på forhånd definerede værdier: »F«, »N« eller »C«

| — | hvis »management company name_confidentiality_flag« og/eller »nature of securitisation_confidentiality_flag« er »N« eller »C«, bør »fvc_confidentiality_flag« være »F«.« |
| --- | --- |

—

hvis »management company name_confidentiality_flag« og/eller »nature of securitisation_confidentiality_flag« er »N« eller »C«, bør »fvc_confidentiality_flag« være »F«.«

---

(1)  Omfatter indenlandsk område, andre deltagende medlemsstater i euroområdet og resten af verden.«

1

(2)  International Securities Identification Number: en kode, der entydigt identificerer et værdipapir. Består af 12 alfanumeriske tegn.

2

---

Berigtigelser

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/92 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/92

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 61/2009 af 22. januar 2009 om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 19 af 23. januar 2009
  )

I indholdsfortegnelsen på omslaget og side 16, titlen:

I stedet for:

»om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød«

læses:

»om fastsættelse af eksportrestitutioner for svinekød«.

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 53/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---