# Eiropas Savienības L 36/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 36 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 5. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 36

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 5. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (2009. gada 26. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 106/2009 (2009. gada 4. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 107/2009 (2009. gada 4. februāris), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām vienkāršajām televizora papildierīcēm īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK (
  1
  ) | 8 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/6/EK (2009. gada 4. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un III pielikumu pielāgotu tehniskajam progresam (
  1
  ) | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (2009. gada 26. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

Euratom

Euratom

Euratom

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 106/2009 (2009. gada 4. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 107/2009 (2009. gada 4. februāris), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām vienkāršajām televizora papildierīcēm īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK (
  1
  )

1

8

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2009/6/EK (2009. gada 4. februāris), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un III pielikumu pielāgotu tehniskajam progresam (
  1
  )

1

15

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/97/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 24. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem | 18 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/98/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 11. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2008/22) | 22 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/99/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 23. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2008/13) | 31 |
| | | 2009/100/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 11. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2008/21) | 46 |
| | | 2009/101/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 20. janvāris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2009/1) | 59 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/97/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 24. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem

18

Eiropas Centrālā banka

2009/98/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 11. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2008/22)

(ECB/2008/22)

22

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2009/99/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 23. oktobris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2008/13)

(ECB/2008/13)

31

2009/100/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 11. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2008/21)

(ECB/2008/21)

46

2009/101/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 20. janvāris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (ECB/2009/1)

(ECB/2009/1)

59

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EBTA Uzraudzības Iestāde |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 94/06/COL (2006. gada 19. aprīlis), ar ko piecdesmit septīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā | 62 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 227/06/COL (2006. gada 19. jūlijs) attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumam Farice hf. (Islande) | 69 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 94/06/COL (2006. gada 19. aprīlis), ar ko piecdesmit septīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā

62

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 227/06/COL (2006. gada 19. jūlijs) attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumam Farice hf. (Islande)

Farice hf.

69

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006. Labotā versija: OV L 136, 29.5.2007.) | 84 |

Labojums

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006. Labotā versija: OV L 136, 29.5.2007.)

REACH

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/1

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 105/2009

(2009. gada 26. janvāris),

ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 279. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 183. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1) un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (3),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 15. un 16. decembrī tika izdarīti vairāki secinājumi par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 15. un 16. decembrī tika izdarīti vairāki secinājumi par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu nav atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu nav atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 5. punkta otro daļu laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Nīderlandes un Zviedrijas attiecīgajām NKI iemaksām piemēro bruto samazinājumu, ko finansē visas dalībvalstis. Bruto samazinājuma finansējums netiek pārskatīts, mainoties NKI apjomam. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 5. punkta otro daļu laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Nīderlandes un Zviedrijas attiecīgajām NKI iemaksām piemēro bruto samazinājumu, ko finansē visas dalībvalstis. Bruto samazinājuma finansējums netiek pārskatīts, mainoties NKI apjomam.

| (4) | Ievērojot to, ka Lēmums 2007/436/EK, Euratom atsaucas uz NKI, nevis uz nacionālo kopproduktu (NKP), ir lietderīgi pielāgot Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (4). Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmā vairs nav paredzētas NKP finanšu iemaksas, tādēļ nav vajadzības uz tām atsaukties Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot to, ka Lēmums 2007/436/EK, Euratom atsaucas uz NKI, nevis uz nacionālo kopproduktu (NKP), ir lietderīgi pielāgot Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (4). Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmā vairs nav paredzētas NKP finanšu iemaksas, tādēļ nav vajadzības uz tām atsaukties Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

| (5) | Lai efektīvi pārvaldītu Komisijas pašu resursu kontus, būtu jāparedz īpaši noteikumi datu nosūtīšanas un pārskatu iesniegšanas termiņu saskaņošanai ar banku nozares esošo praksi. |
| --- | --- |

(5)

Lai efektīvi pārvaldītu Komisijas pašu resursu kontus, būtu jāparedz īpaši noteikumi datu nosūtīšanas un pārskatu iesniegšanas termiņu saskaņošanai ar banku nozares esošo praksi.

| (6) | Sākot ar 2007. gada budžetu, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5) vairs neparedz īpašu finansēšanas mehānismu aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervei un ārkārtas palīdzības rezervei. Ārkārtas palīdzības rezerve budžetā tiek iekļauta kā uzkrājums, un aizdevumu un aizdevumu garantiju rezerve tiek uzskatīta par vispārējā budžeta obligātajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(6)

Sākot ar 2007. gada budžetu, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5) vairs neparedz īpašu finansēšanas mehānismu aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervei un ārkārtas palīdzības rezervei. Ārkārtas palīdzības rezerve budžetā tiek iekļauta kā uzkrājums, un aizdevumu un aizdevumu garantiju rezerve tiek uzskatīta par vispārējā budžeta obligātajiem izdevumiem.

| (7) | Tālab attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000. |
| --- | --- |

(7)

Tālab attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

| (8) | Ņemot vērā Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 11. pantu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā minētais lēmums, un tā būtu jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 11. pantu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā minētais lēmums, un tā būtu jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 groza šādi.

| 1) | Virsrakstā vārdkopu “Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu” aizstāj ar šādu vārdkopu:
  “Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu”. |
| --- | --- |

1)

Virsrakstā vārdkopu “Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu” aizstāj ar šādu vārdkopu:

“Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu”.

| 2) | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Lēmumā 2007/436/EK, Euratom
   (6) paredzētos Eiropas Kopienu pašu resursus, turpmāk “pašu resursi”, nodod Komisijai un pārbauda, kā norādīts šajā regulā, neskarot Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (7), Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (8) un Direktīvu 89/130/EEK, Euratom
   (9). |
| --- | --- |

2)

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Lēmumā 2007/436/EK, Euratom
   (6) paredzētos Eiropas Kopienu pašu resursus, turpmāk “pašu resursi”, nodod Komisijai un pārbauda, kā norādīts šajā regulā, neskarot Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (7), Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (8) un Direktīvu 89/130/EEK, Euratom
   (9).

| 3) | Regulas 2. panta 1. punktā vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā” aizstāj ar šādu vārdkopu:
  “Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 2. panta 1. punktā vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā” aizstāj ar šādu vārdkopu:

“Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā”.

| 4) | Regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. septembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tikpat ilgi glabā apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz PVN resursu pamatdatiem.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. septembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tikpat ilgi glabā apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz PVN resursu pamatdatiem.”

| 5. | Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “5. pants
  Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto likmi, ko nosaka, izstrādājot budžetu, aprēķina kā procentuālo daļu no dalībvalstu prognozēto nacionālo kopienākumu (turpmāk “NKI”) summas tā, lai tā pilnīgi segtu to budžeta daļu, ko nefinansē no ieņēmumiem, kuri minēti Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, no finanšu iemaksām pētniecības un tehnoloģijas attīstības papildu programmām un citiem ieņēmumiem.
  Šo likmi budžetā izsaka skaitlis ar tik zīmēm aiz komata, cik vajadzīgs, lai pilnīgi starp dalībvalstīm sadalītu resursus, kuru pamatā ir NKI.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto likmi, ko nosaka, izstrādājot budžetu, aprēķina kā procentuālo daļu no dalībvalstu prognozēto nacionālo kopienākumu (turpmāk “NKI”) summas tā, lai tā pilnīgi segtu to budžeta daļu, ko nefinansē no ieņēmumiem, kuri minēti Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, no finanšu iemaksām pētniecības un tehnoloģijas attīstības papildu programmām un citiem ieņēmumiem.

Šo likmi budžetā izsaka skaitlis ar tik zīmēm aiz komata, cik vajadzīgs, lai pilnīgi starp dalībvalstīm sadalītu resursus, kuru pamatā ir NKI.”

| 6. | Regulas 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | Ievērojot to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, a) apakšpunktā minētajos kontos šie resursi tomēr ierakstāmi šādi:






  — | 10. panta 3. punktā minētā divpadsmitā daļa ierakstāma katra mēneša pirmajā darbadienā, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Regulas 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

Ievērojot to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, a) apakšpunktā minētajos kontos šie resursi tomēr ierakstāmi šādi:

—

10. panta 3. punktā minētā divpadsmitā daļa ierakstāma katra mēneša pirmajā darbadienā,

| — | 10. panta 4. un 6. punktā minētais atlikums un 10. panta 5. un 7. punktā minētie pielāgojumi ierakstāmi reizi gadā, izņemot 10. panta 5. punkta pirmajā ievilkumā minētos īpašos pielāgojumus, kas ierakstāmi kontos nākamā mēneša pirmajā darbdienā pēc konkrētās dalībvalsts un Komisijas vienošanās.” |
| --- | --- |

—

10. panta 4. un 6. punktā minētais atlikums un 10. panta 5. un 7. punktā minētie pielāgojumi ierakstāmi reizi gadā, izņemot 10. panta 5. punkta pirmajā ievilkumā minētos īpašos pielāgojumus, kas ierakstāmi kontos nākamā mēneša pirmajā darbdienā pēc konkrētās dalībvalsts un Komisijas vienošanās.”

| 7. | Regulas 9. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.a   Dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta:






  a) | darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu; |
| --- | --- | --- |

7.

Regulas 9. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.a   Dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta:

a)

darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu;

| b) | neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.” |
| --- | --- |

b)

neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.”

| 8. | Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “10. pants
  1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto pašu resursu ierakstīšanu veic vēlākais pirmajā darbdienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.
  Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad piedzīts attiecīgais prasījums.
  2.   Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk to resursu ierakstīšanu, kas nav PVN resursi un papildu resursi, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša 15. datumā.
  Katru agrāk veikto ierakstu pielāgo nākamajā mēnesī, veicot 1. punktā minēto ierakstīšanu. Šis pielāgojums izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs agrāk ierakstītajai summai.
  3.   Ņemot vērā to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.
  Īpašām vajadzībām, lai segtu ELVGF izdevumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (10), un atkarībā no Kopienas kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas summām, kas budžetā paredzētas PVN resursiem un/vai papildu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.
  Pēc pirmā ceturkšņa prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no resursiem, kas pamatojas uz PVN un NKI, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas šim mērķim.
  Komisija paziņo dalībvalstīm par prasīto ierakstu ne vēlāk kā divas nedēļas iepriekš.
  Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas šā punkta astotajā daļā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un devītajā daļā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā.
  Visas izmaiņas PVN resursu vienotajā likmē, papildu resursu likmē un Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta līdzsvarošanai un tās segšanā, kā minēts Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī – lai finansētu Nīderlandei un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājumu, prasa galīgajā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma.
  Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījumu galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 8. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.
  Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz EK līguma 272. panta 3. punktā un EAEK līguma 177. panta 3. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pārrēķinu izdara, veicot nākamā mēneša ierakstu.
  Ja budžets galīgajā variantā nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no summas, kas iekļauta pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā PVN resursiem un papildu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pārrēķinu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā pārrēķinu veic otrajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā.
  4.   Pamatojoties uz Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā paredzēto gada deklarāciju par PVN resursu bāzi, dalībvalsts debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā deklarācijā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti minētajā finanšu gadā. Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekšminēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā paredzēts minētā panta 7. punkta pirmajā teikumā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā.
  5.   Jebkura PVN resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 2. punktu, rada šādus šā panta 4. punktā minētā atlikuma pielāgojumus:






  — | Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās korekcijas, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, rada vispārēju pielāgojumu, kas ierakstāms šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā. Tomēr īpašu pielāgojumu var ierakstīt pirms minētās dienas, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija, |
| --- | --- | --- |

8.

Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“10. pants

1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto pašu resursu ierakstīšanu veic vēlākais pirmajā darbdienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.

Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad piedzīts attiecīgais prasījums.

2.   Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk to resursu ierakstīšanu, kas nav PVN resursi un papildu resursi, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša 15. datumā.

Katru agrāk veikto ierakstu pielāgo nākamajā mēnesī, veicot 1. punktā minēto ierakstīšanu. Šis pielāgojums izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs agrāk ierakstītajai summai.

3.   Ņemot vērā to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.

Īpašām vajadzībām, lai segtu ELVGF izdevumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (10), un atkarībā no Kopienas kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas summām, kas budžetā paredzētas PVN resursiem un/vai papildu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.

Pēc pirmā ceturkšņa prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no resursiem, kas pamatojas uz PVN un NKI, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas šim mērķim.

Komisija paziņo dalībvalstīm par prasīto ierakstu ne vēlāk kā divas nedēļas iepriekš.

Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas šā punkta astotajā daļā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un devītajā daļā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā.

Visas izmaiņas PVN resursu vienotajā likmē, papildu resursu likmē un Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta līdzsvarošanai un tās segšanā, kā minēts Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī – lai finansētu Nīderlandei un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājumu, prasa galīgajā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma.

Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījumu galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 8. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.

Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz EK līguma 272. panta 3. punktā un EAEK līguma 177. panta 3. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pārrēķinu izdara, veicot nākamā mēneša ierakstu.

Ja budžets galīgajā variantā nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no summas, kas iekļauta pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā PVN resursiem un papildu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pārrēķinu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā pārrēķinu veic otrajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā.

4.   Pamatojoties uz Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā paredzēto gada deklarāciju par PVN resursu bāzi, dalībvalsts debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā deklarācijā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti minētajā finanšu gadā. Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekšminēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā paredzēts minētā panta 7. punkta pirmajā teikumā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā.

5.   Jebkura PVN resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 2. punktu, rada šādus šā panta 4. punktā minētā atlikuma pielāgojumus:

—

Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās korekcijas, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, rada vispārēju pielāgojumu, kas ierakstāms šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā. Tomēr īpašu pielāgojumu var ierakstīt pirms minētās dienas, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija,

| — | ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā izdarīto ierakstu pielāgojumu, šo pielāgojumu veic dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus. |
| --- | --- |

—

ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā izdarīto ierakstu pielāgojumu, šo pielāgojumu veic dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus.

Šā panta 7. punktā minētās NKI izmaiņas arī nosaka atlikuma pielāgojumu visām dalībvalstīm, kuru bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentus, kas noteikti ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 2. punktu.

Komisija savlaicīgi paziņo dalībvalstīm par šiem pielāgojumiem, lai tās varētu tos ierakstīt 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā.

Tomēr īpašu pielāgojumu var ierakstīt jebkurā laikā, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija.

6.   Pamatojoties uz datiem par iepriekšējā gada kopējo NKI tirgus cenās un tā sastāvdaļām, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, kuru aprēķina, NKI piemērojot likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, un kredītā ieraksta maksājumus, kas veikti minētajā iepriekšējā finanšu gadā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā.

7.   Visas iepriekšējo finanšu gadu NKI izmaiņas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, ievērojot tās 5. pantu, paredz pielāgojumu katras attiecīgās dalībvalsts atlikumā, kas noteikts saskaņā ar šā panta 6. punktu. Šo atlikumu nosaka, ievērojot šā panta 5. punkta pirmās daļas noteikumus. Komisija paziņo dalībvalstīm par šiem pielāgojumiem, lai tās varētu tos ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darbdienā. NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. septembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām.

8.   Šā panta 4. līdz 7. punktā minētās darbības ir ieņēmumu grozījumi tajā finanšu gadā, kad tos izdara.

9.   Nīderlandei un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājumu finansē visas dalībvalstis. Minētā bruto samazinājuma finansējumu nepārskata, mainoties NKI lielumam.

10.   Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 7. punktu, lai piemērotu attiecīgo lēmumu, “NKI” ir NKI attiecīgam gadam tirgus cenu izteiksmē, kā tas definēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003, izņemot gadus pirms 2002. gada, kuriem saskaņā ar Direktīvas 89/130/EEK, Euratom definīciju NKP tirgus cenās turpinās būt atsauce, lai aprēķinātu papildu resursus.

| 9. | Regulas 10.a pantā atsauci uz “NKP” aizstāj ar šādu atsauci:
  “NKI”. |
| --- | --- |

9.

Regulas 10.a pantā atsauci uz “NKP” aizstāj ar šādu atsauci:

“NKI”.

| 10. | Regulas 11. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Šā panta 1. punktā minētajiem procentu maksājumiem mutatis mutandis piemēro 9. panta 1.a un 2. punktu.” |
| --- | --- |

10.

Regulas 11. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Šā panta 1. punktā minētajiem procentu maksājumiem mutatis mutandis piemēro 9. panta 1.a un 2. punktu.”

| 11. | Regulas 12. panta 5. punktu groza šādi:






  a) | pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Ne vairāk kā trīs darbdienās pēc saņemšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus.”; |
| --- | --- | --- |

11.

Regulas 12. panta 5. punktu groza šādi:

a)

pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Ne vairāk kā trīs darbdienās pēc saņemšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus.”;

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Vēlākais otrajā darbdienā pēc katra darījuma pabeigšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzamas attiecīgās izmaiņas.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Vēlākais otrajā darbdienā pēc katra darījuma pabeigšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzamas attiecīgās izmaiņas.”

| 12. | VI sadaļas virsrakstā vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar šādu vārdkopu:
  “Lēmuma 2007/436/EK, Euratom”. |
| --- | --- |

12.

VI sadaļas virsrakstā vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar šādu vārdkopu:

“Lēmuma 2007/436/EK, Euratom”.

| 13. | Regulas 15. panta ievadfrāzē vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar šādu vārdkopu:
  “Lēmuma 2007/436/EK, Euratom”. |
| --- | --- |

13.

Regulas 15. panta ievadfrāzē vārdkopu “Lēmuma 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar šādu vārdkopu:

“Lēmuma 2007/436/EK, Euratom”.

| 14. | Regulas 16. pantā vārdkopu “regulas 10. panta 4.–8. punktā” aizstāj ar šādu vārdkopu:
  “10. panta 4. līdz 7. punktā”. |
| --- | --- |

14.

Regulas 16. pantā vārdkopu “regulas 10. panta 4.–8. punktā” aizstāj ar šādu vārdkopu:

“10. panta 4. līdz 7. punktā”.

| 15. | Regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “1.   Dalībvalstis veic kontroli un izmeklēšanu attiecībā uz Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu resursu noteikšanu un nodošanu.”; |
| --- | --- | --- |

15.

Regulas 18. pantu groza šādi:

a)

1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“1.   Dalībvalstis veic kontroli un izmeklēšanu attiecībā uz Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu resursu noteikšanu un nodošanu.”;

| b) | 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | saskaņā ar EK līguma 279. panta 1. punkta b) apakšpunktu un EAEK līguma 183. panta 1. punkta b) apakšpunktu organizētās pārbaudes.” |
| --- | --- | --- |

b)

4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

saskaņā ar EK līguma 279. panta 1. punkta b) apakšpunktu un EAEK līguma 183. panta 1. punkta b) apakšpunktu organizētās pārbaudes.”

| 16. | Regulas 19. pantā atsauci uz “NKP” aizstāj ar šādu atsauci:
  “NKI”. |
| --- | --- |

16.

Regulas 19. pantā atsauci uz “NKP” aizstāj ar šādu atsauci:

“NKI”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Lēmums 2007/436/EK, Euratom.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 26. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. VONDRA

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 192, 29.7.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

6

(7)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (1989. gada 29. maijs) par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.).

7

Euratom

(8)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (2003. gada 15. jūlijs) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.).

8

Euratom

(9)  OV L 49, 21.2.1989., 26. lpp.”

9

(10)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.”

10

---

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 106/2009

(2009. gada 4. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 5. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 46,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 87,0 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 172,1 |
| ZZ | 153,9 |
| 0709 90 70 | MA | 114,4 |
| TR | 150,8 |
| ZZ | 132,6 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 48,3 |
| IL | 51,0 |
| MA | 60,0 |
| TN | 47,0 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 20 10 | IL | 148,2 |
| MA | 96,1 |
| TR | 49,1 |
| ZZ | 97,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 76,4 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,4 |
| PK | 73,9 |
| TR | 70,9 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 67,1 |
| TR | 58,8 |
| ZZ | 58,0 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 69,8 |
| MK | 32,6 |
| US | 114,6 |
| ZZ | 74,2 |
| 0808 20 50 | AR | 104,9 |
| CL | 73,7 |
| CN | 33,6 |
| US | 118,1 |
| ZA | 118,6 |
| ZZ | 89,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

73,2

MA

46,2

TN

134,4

TR

94,0

ZZ

87,0

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

172,1

ZZ

153,9

0709 90 70

MA

114,4

TR

150,8

ZZ

132,6

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

48,3

IL

51,0

MA

60,0

TN

47,0

TR

58,5

ZZ

53,0

0805 20 10

IL

148,2

MA

96,1

TR

49,1

ZZ

97,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

76,4

JM

75,5

MA

136,4

PK

73,9

TR

70,9

ZZ

84,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

67,1

TR

58,8

ZZ

58,0

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

69,8

MK

32,6

US

114,6

ZZ

74,2

0808 20 50

AR

104,9

CL

73,7

CN

33,6

US

118,1

ZA

118,6

ZZ

89,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 107/2009

(2009. gada 4. februāris),

ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām vienkāršajām televizora papildierīcēm īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK Komisijai jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, kuriem ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK Komisijai jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, kuriem ir ievērojams pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un ievērojams uzlabošanas potenciāls attiecībā uz ietekmi uz vidi bez pārmērīgām izmaksām.

| (2) | Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanas ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš īstenošanas pasākumus attiecībā uz sadzīves elektroiekārtām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2005/32/EK 16. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanas ar Apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš īstenošanas pasākumus attiecībā uz sadzīves elektroiekārtām.

| (3) | Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot vienkāršo televizora papildierīču (turpmāk tekstā – “SSTB”) tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir veikusi priekšizpēti, analizējot vienkāršo televizora papildierīču (turpmāk tekstā – “SSTB”) tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.

| (4) | Priekšizpētē norādīts, ka Kopienas tirgū laisto SSTB skaits pieaugs no 28 miljoniem 2008. gadā līdz 56 miljoniem 2014. gadā un SSTB elektroenerģijas gada patēriņš pieaugs no 6 TWh 2010. gadā līdz 14 TWh 2014. gadā, taču SSTB elektroenerģijas patēriņu ir iespējams ievērojami samazināt rentablā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Priekšizpētē norādīts, ka Kopienas tirgū laisto SSTB skaits pieaugs no 28 miljoniem 2008. gadā līdz 56 miljoniem 2014. gadā un SSTB elektroenerģijas gada patēriņš pieaugs no 6 TWh 2010. gadā līdz 14 TWh 2014. gadā, taču SSTB elektroenerģijas patēriņu ir iespējams ievērojami samazināt rentablā veidā.

| (5) | SSTB elektroenerģijas patēriņu var samazināt, īstenojot esošos nepatentētos dizaina risinājumus, kuri, neraugoties uz to rentabilitāti, netiek pietiekamā apjomā ieviesti tirgū tāpēc, ka galalietotāji neapzinās SSTB ekspluatācijas izmaksas, un līdz ar to ražotājiem nav nekāda stimula integrēt šos risinājumus, lai samazinātu SSTB lietošanas enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

(5)

SSTB elektroenerģijas patēriņu var samazināt, īstenojot esošos nepatentētos dizaina risinājumus, kuri, neraugoties uz to rentabilitāti, netiek pietiekamā apjomā ieviesti tirgū tāpēc, ka galalietotāji neapzinās SSTB ekspluatācijas izmaksas, un līdz ar to ražotājiem nav nekāda stimula integrēt šos risinājumus, lai samazinātu SSTB lietošanas enerģijas patēriņu.

| (6) | Ir jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz SSTB enerģijas patēriņu, lai tādējādi visā Kopienā saskaņotu šīm ierīcēm izvirzāmās ekodizaina prasības un veicinātu iekšējā tirgus darbību un šo ierīču ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanos. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka ekodizaina prasības attiecībā uz SSTB enerģijas patēriņu, lai tādējādi visā Kopienā saskaņotu šīm ierīcēm izvirzāmās ekodizaina prasības un veicinātu iekšējā tirgus darbību un šo ierīču ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanos.

| (7) | Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo SSTB energoefektivitāti, tādējādi 2014. gadā nodrošinot ikgadēju enerģijas ietaupījumu aptuveni 9 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju. |
| --- | --- |

(7)

Paredzams, ka šī regula palielinās tirgus piesātinātību ar tehnoloģijām, kas uzlabo SSTB energoefektivitāti, tādējādi 2014. gadā nodrošinot ikgadēju enerģijas ietaupījumu aptuveni 9 TWh apmērā salīdzinājumā ar neiejaukšanās scenāriju.

| (8) | Ekodizaina prasības nedrīkst negatīvi ietekmēt ražojuma funkcionalitāti un nedrīkst negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi. |
| --- | --- |

(8)

Ekodizaina prasības nedrīkst negatīvi ietekmēt ražojuma funkcionalitāti un nedrīkst negatīvi ietekmēt veselību, drošību un vidi.

| (9) | Paredzams, ka ekodizaina prasību stāšanās spēkā pa posmiem nodrošinās ražotājiem pietiekami daudz laika ražojumu pārprojektēšanai. Minēto posmu ieviešanas laiks ir jāizvēlas tā, lai novērstu negatīvo ietekmi, kas saistīta ar tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti, un ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju – īpaši MVU – izmaksām, tomēr nodrošinātu politikas mērķu laicīgu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka ekodizaina prasību stāšanās spēkā pa posmiem nodrošinās ražotājiem pietiekami daudz laika ražojumu pārprojektēšanai. Minēto posmu ieviešanas laiks ir jāizvēlas tā, lai novērstu negatīvo ietekmi, kas saistīta ar tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti, un ņemtu vērā ietekmi uz ražotāju – īpaši MVU – izmaksām, tomēr nodrošinātu politikas mērķu laicīgu sasniegšanu.

| (10) | Enerģijas patēriņa mērījumi jāveic, ņemot vērā vispāratzītus modernākos paņēmienus; ražotāji var piemērot saskaņotus standartus, kas noteikti atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 9. pantam. |
| --- | --- |

(10)

Enerģijas patēriņa mērījumi jāveic, ņemot vērā vispāratzītus modernākos paņēmienus; ražotāji var piemērot saskaņotus standartus, kas noteikti atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 9. pantam.

| (11) | Šajā regulā noteiktajām prasībām jābūt priekšrokai salīdzinājumā ar prasībām, kas noteiktas Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 1275/2008, ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām elektrisku un elektronisku sadzīves un biroja iekārtu enerģijas patēriņam gaidīšanas un izslēgtajā režīmā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK (2). |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā noteiktajām prasībām jābūt priekšrokai salīdzinājumā ar prasībām, kas noteiktas Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 1275/2008, ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām elektrisku un elektronisku sadzīves un biroja iekārtu enerģijas patēriņam gaidīšanas un izslēgtajā režīmā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK (2).

| (12) | Atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktam šajā regulā jānosaka, ka piemērojamās atbilstības izvērtēšanas procedūras ir iekšējā dizaina kontrole, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, un vadības sistēma, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktam šajā regulā jānosaka, ka piemērojamās atbilstības izvērtēšanas procedūras ir iekšējā dizaina kontrole, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, un vadības sistēma, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā.

| (13) | Lai būtu vieglāk veikt atbilstības pārbaudes, ražotājiem jāprasa sniegt informāciju Direktīvas 2005/32/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā, ciktāl minētās pārbaudes attiecas uz šajā īstenošanas pasākumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(13)

Lai būtu vieglāk veikt atbilstības pārbaudes, ražotājiem jāprasa sniegt informāciju Direktīvas 2005/32/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā, ciktāl minētās pārbaudes attiecas uz šajā īstenošanas pasākumā noteiktajām prasībām.

| (14) | Ir jānosaka kritēriji pašlaik pieejamajām SSTB ar zemu enerģijas patēriņu. Ja patērētājiem būtu pieejams SSTB“0 vatu režīms”, tas varētu veicināt patērētāju uzvedības maiņu un lēmumus par labu nevajadzīga enerģijas patēriņa samazināšanai. Kritēriju noteikšana palīdzēs nodrošināt plašu informācijas pieejamību un vieglu piekļuvi, jo īpaši MVU un ļoti maziem uzņēmumiem, papildus veicinot SSTB enerģijas patēriņa samazināšanai paredzēto labāko dizaina tehnoloģiju integrēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Ir jānosaka kritēriji pašlaik pieejamajām SSTB ar zemu enerģijas patēriņu. Ja patērētājiem būtu pieejams SSTB“0 vatu režīms”, tas varētu veicināt patērētāju uzvedības maiņu un lēmumus par labu nevajadzīga enerģijas patēriņa samazināšanai. Kritēriju noteikšana palīdzēs nodrošināt plašu informācijas pieejamību un vieglu piekļuvi, jo īpaši MVU un ļoti maziem uzņēmumiem, papildus veicinot SSTB enerģijas patēriņa samazināšanai paredzēto labāko dizaina tehnoloģiju integrēšanu.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2005/32/EK 19. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā noteiktas ekodizaina prasības attiecībā uz vienkāršajām televizora papildierīcēm.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvā 2005/32/EK sniegtās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas.

| 1) | “Vienkāršā televizora papildierīce” (SSTB) ir savrupa ierīce, kurai neatkarīgi no lietotajām saskarnēm:






  a) | pamatfunkcija ir pārvērst standarta izšķirtspējas (SD) vai augstas izšķirtspējas (HD) atklātus digitālos apraides signālus analogos apraides signālos, ko var uztvert analogie televīzijas vai radio uztvērēji; |
| --- | --- | --- |

1)

“Vienkāršā televizora papildierīce” (SSTB) ir savrupa ierīce, kurai neatkarīgi no lietotajām saskarnēm:

a)

pamatfunkcija ir pārvērst standarta izšķirtspējas (SD) vai augstas izšķirtspējas (HD) atklātus digitālos apraides signālus analogos apraides signālos, ko var uztvert analogie televīzijas vai radio uztvērēji;

| b) | nav “ierobežotas piekļuves” (CA) funkcijas; |
| --- | --- |

b)

nav “ierobežotas piekļuves” (CA) funkcijas;

| c) | nav ierakstīšanas funkcijas, izmantojot noņemamu datu nesēju standarta bibliotēkas formātā. |
| --- | --- |

c)

nav ierakstīšanas funkcijas, izmantojot noņemamu datu nesēju standarta bibliotēkas formātā.

SSTB var būt aprīkota ar šādām papildu funkcijām un/vai komponentiem, kuri neietilpst SSTB minimālajā specifikācijā:

| a) | līdzierakstes un ierakstes funkcijas, izmantojot iebūvētu cieto disku; |
| --- | --- |

a)

līdzierakstes un ierakstes funkcijas, izmantojot iebūvētu cieto disku;

| b) | ienākošā HD apraides signāla pārvēršana HD vai SD video izejas signālā; |
| --- | --- |

b)

ienākošā HD apraides signāla pārvēršana HD vai SD video izejas signālā;

| c) | otrs uztvērējs. |
| --- | --- |

c)

otrs uztvērējs.

| 2) | “Gaidīšanas režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pieslēgta elektroenerģijas tīklam, tās pareiza darbība ir atkarīga no elektroenerģijas saņemšanas no elektroenerģijas tīkla, un tā var nenoteiktu laiku nodrošināt tikai šādas funkcijas:






  a) | reaktivizēšanas funkciju vai reaktivizēšanas funkciju un tikai reaktivizēšanas funkcijas iedarbināšanas indikatoru; un/vai |
| --- | --- | --- |

2)

“Gaidīšanas režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pieslēgta elektroenerģijas tīklam, tās pareiza darbība ir atkarīga no elektroenerģijas saņemšanas no elektroenerģijas tīkla, un tā var nenoteiktu laiku nodrošināt tikai šādas funkcijas:

a)

reaktivizēšanas funkciju vai reaktivizēšanas funkciju un tikai reaktivizēšanas funkcijas iedarbināšanas indikatoru; un/vai

| b) | informācijas vai statusa vizualizēšanu. |
| --- | --- |

b)

informācijas vai statusa vizualizēšanu.

| 3) | “Reaktivizēšanas funkcija” ir funkcija, ar kuru, izmantojot tālvadības slēdzi, tostarp tālvadības pulti, iekšēju sensoru vai taimeri, var aktivizēt citus režīmus, tostarp aktīvo režīmu, lai nodrošinātu papildu funkcijas, tostarp pamatfunkciju. |
| --- | --- |

3)

“Reaktivizēšanas funkcija” ir funkcija, ar kuru, izmantojot tālvadības slēdzi, tostarp tālvadības pulti, iekšēju sensoru vai taimeri, var aktivizēt citus režīmus, tostarp aktīvo režīmu, lai nodrošinātu papildu funkcijas, tostarp pamatfunkciju.

| 4) | “Informācijas vai statusa vizualizēšana” ir pastāvīga funkcija, ar kuru displejā sniedz informāciju vai rāda iekārtas statusu, tostarp laiku. |
| --- | --- |

4)

“Informācijas vai statusa vizualizēšana” ir pastāvīga funkcija, ar kuru displejā sniedz informāciju vai rāda iekārtas statusu, tostarp laiku.

| 5) | “Aktīvais(-ie) režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pievienota elektroenerģijas tīklam un ir aktivizēta vismaz viena no pamatfunkcijām, kas nodrošina paredzētos iekārtas pakalpojumus. |
| --- | --- |

5)

“Aktīvais(-ie) režīms(-i)” ir stāvoklis, kad iekārta ir pievienota elektroenerģijas tīklam un ir aktivizēta vismaz viena no pamatfunkcijām, kas nodrošina paredzētos iekārtas pakalpojumus.

| 6) | “Automātiskā izslēgšanās” ir funkcija, kas pēc noteikta laika, kurš pagājis aktīvajā režīmā kopš pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas, SSTB no aktīvā režīma pārslēdz gaidīšanas režīmā. |
| --- | --- |

6)

“Automātiskā izslēgšanās” ir funkcija, kas pēc noteikta laika, kurš pagājis aktīvajā režīmā kopš pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas, SSTB no aktīvā režīma pārslēdz gaidīšanas režīmā.

| 7) | “Otrs uztvērējs” ir SSTB daļa, kura rada iespēju veikt neatkarīgu ierakstu, skatoties citu programmu. |
| --- | --- |

7)

“Otrs uztvērējs” ir SSTB daļa, kura rada iespēju veikt neatkarīgu ierakstu, skatoties citu programmu.

| 8) | “Ierobežota piekļuve” (CA) ir pakalpojumu sniedzēja kontrolēts apraides pakalpojums, kura sniegšanai vajadzīgs maksas televīzijas pakalpojumu abonements. |
| --- | --- |

8)

“Ierobežota piekļuve” (CA) ir pakalpojumu sniedzēja kontrolēts apraides pakalpojums, kura sniegšanai vajadzīgs maksas televīzijas pakalpojumu abonements.

3. pants

Ekodizaina prasības

SSTB ekodizaina prasības ir noteiktas I pielikumā.

4. pants

Saikne ar Regulu (EK) Nr. 1275/2008

Šajā regulā noteiktajām prasībām ir priekšroka salīdzinājumā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1275/2008.

5. pants

Atbilstības novērtēšana

Atbilstības novērtēšanas procedūra, kas minēta Direktīvas 2005/32/EK 8. panta 2. punktā, ir iekšējā dizaina kontroles sistēma, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK IV pielikumā, vai vadības sistēma, kas noteikta Direktīvas 2005/32/EK V pielikumā.

6. pants

Pārbaudes procedūra tirgus uzraudzības nolūkā

Uzraudzības pārbaudes veic saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas noteikta II pielikumā.

7. pants

Kritēriji

Orientējošie kritēriji pašlaik tirgū pieejamajiem ražojumiem un tehnoloģijām ar labākajiem raksturlielumiem ir sniegti III pielikumā.

8. pants

Pārskatīšana

Komisija šo regulu pārskata ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no tās spēkā stāšanās dienas, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, un šīs pārskatīšanas rezultātus iesniedz Apspriežu forumam.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas I pielikuma 1. punktu sāk piemērot pēc viena gada no pirmajā daļā minētā datuma.

Regulas I pielikuma 2. punktu sāk piemērot pēc trim gadiem no pirmajā daļā minētā datuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

(1)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

1

(2)  OV L 339, 18.12.2008., 45. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Ekodizaina prasības

1.   Pēc viena gada no šīs regulas spēkā stāšanās dienas tirgū laistās SSTB nedrīkst pārsniegt turpmāk norādītos enerģijas patēriņa robežlielumus. Šī prasība neattiecas uz SSTB ar iebūvētu cieto disku un/vai otru uztvērēju.

| | Gaidīšanas režīms | Aktīvais režīms |
| --- | --- | --- |
| Vienkāršā STB | 1,00 W | 5,00 W |
| Papildu kvota par vizualizēšanas funkciju gaidīšanas režīmā | +1,00 W | — |
| Papildu kvota par HD signālu dekodēšanu | — | +3,00 W |

Gaidīšanas režīms

Aktīvais režīms

Vienkāršā STB

1,00 W

5,00 W

Papildu kvota par vizualizēšanas funkciju gaidīšanas režīmā

+1,00 W

—

Papildu kvota par HD signālu dekodēšanu

—

+3,00 W

2.   Pēc trim gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas tirgū laistās SSTB nedrīkst pārsniegt turpmāk norādītos enerģijas patēriņa robežlielumus.

| | Gaidīšanas režīms | Aktīvais režīms |
| --- | --- | --- |
| Vienkāršā STB | 0,50 W | 5,00 W |
| Papildu kvota par vizualizēšanas funkciju gaidīšanas režīmā | +0,50 W | — |
| Papildu kvota par cieto disku | — | +6,00 W |
| Papildu kvota par otru uztvērēju | — | +1,00 W |
| Papildu kvota par HD signālu dekodēšanu | — | +1,00 W |

Gaidīšanas režīms

Aktīvais režīms

Vienkāršā STB

0,50 W

5,00 W

Papildu kvota par vizualizēšanas funkciju gaidīšanas režīmā

+0,50 W

—

Papildu kvota par cieto disku

—

+6,00 W

Papildu kvota par otru uztvērēju

—

+1,00 W

Papildu kvota par HD signālu dekodēšanu

—

+1,00 W

3.   Gaidīšanas režīma pieejamība

Pēc viena gada no šīs regulas spēkā stāšanās dienas SSTB ir jābūt aprīkotām ar gaidīšanas režīmu.

4.   Automātiskā izslēgšanās

Pēc viena gada no šā īstenošanas pasākuma spēkā stāšanās dienas SSTB ir jābūt aprīkotām ar “automātiskās izslēgšanās” vai līdzīgu funkciju ar šādām īpašībām:

| — | pēc mazāk nekā trim stundām aktīvajā režīmā kopš pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas SSTB no aktīvā režīma automātiski pārslēdzas gaidīšanas režīmā, divas minūtes pirms gaidīšanas režīma ieslēgšanās parādot attiecīgu brīdinājumu, |
| --- | --- |

—

pēc mazāk nekā trim stundām aktīvajā režīmā kopš pēdējās lietotāja darbības un/vai kanāla maiņas SSTB no aktīvā režīma automātiski pārslēdzas gaidīšanas režīmā, divas minūtes pirms gaidīšanas režīma ieslēgšanās parādot attiecīgu brīdinājumu,

| — | “automātiskās izslēgšanās funkcija” ir iestatīta pēc noklusējuma. |
| --- | --- |

—

“automātiskās izslēgšanās funkcija” ir iestatīta pēc noklusējuma.

5.   Mērījumi

Enerģijas patēriņu, kas minēts 1. un 2. punktā, nosaka ar uzticamu, precīzu un atkārtojamu mērījumu procedūru, ņemot vērā vispāratzītus modernākos paņēmienus.

Mērot jaudu, kas lielāka par 0,50 W ieskaitot, kļūdai pie 95 % ticamības robežas jābūt ≤ 2 %. Mērot jaudu, kas mazāka par 0,50 W, kļūdai pie 95 % ticamības robežas jābūt ≤ 0,01 W.

6.   Informācija, kas jāsniedz ražotājiem atbilstības novērtēšanas nolūkā

Atbilstības novērtējuma nolūkā saskaņā ar 5. pantu tehniskajā dokumentācijā jābūt šādai informācijai:

| a) | attiecībā uz gaidīšanas un aktīvo režīmu:







  — | enerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata, tostarp enerģijas patēriņa dati par dažādām papildu funkcijām un/vai komponentiem, |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz gaidīšanas un aktīvo režīmu:

—

enerģijas patēriņa dati vatos, noapaļojot līdz diviem cipariem aiz komata, tostarp enerģijas patēriņa dati par dažādām papildu funkcijām un/vai komponentiem,

| — | izmantotā mērījumu metode, |
| --- | --- |

—

izmantotā mērījumu metode,

| — | mērījumu periods, |
| --- | --- |

—

mērījumu periods,

| — | apraksts par to, kā ierīces režīms izvēlēts vai ieprogrammēts, |
| --- | --- |

—

apraksts par to, kā ierīces režīms izvēlēts vai ieprogrammēts,

| — | darbību/režīmu secība, lai nonāktu līdz režīmam, kurā iekārta automātiski maina režīmu, |
| --- | --- |

—

darbību/režīmu secība, lai nonāktu līdz režīmam, kurā iekārta automātiski maina režīmu,

| — | piezīmes par iekārtas darbību (ja tādas ir); |
| --- | --- |

—

piezīmes par iekārtas darbību (ja tādas ir);

| b) | testa parametri, veicot mērījumus:







  — | temperatūra telpā, |
| --- | --- | --- |

b)

testa parametri, veicot mērījumus:

—

temperatūra telpā,

| — | testa spriegums (V) un frekvence (Hz), |
| --- | --- |

—

testa spriegums (V) un frekvence (Hz),

| — | elektroapgādes sistēmas signāla kopējais kropļojumu koeficients, |
| --- | --- |

—

elektroapgādes sistēmas signāla kopējais kropļojumu koeficients,

| — | elektroapgādes sprieguma svārstības testu laikā, |
| --- | --- |

—

elektroapgādes sprieguma svārstības testu laikā,

| — | informācija un dokumenti par elektroenerģijas testos izmantotajiem instrumentiem un mērīšanas shēmām, |
| --- | --- |

—

informācija un dokumenti par elektroenerģijas testos izmantotajiem instrumentiem un mērīšanas shēmām,

| — | ieejas radiofrekvences signāls (zemes digitālās apraides gadījumā) vai starpfrekvences signāls (satelīta apraides gadījumā), |
| --- | --- |

—

ieejas radiofrekvences signāls (zemes digitālās apraides gadījumā) vai starpfrekvences signāls (satelīta apraides gadījumā),

| — | audio/video testa signāli, kā aprakstīts MPEG-2 standarta pārraides plūsmā, |
| --- | --- |

—

audio/video testa signāli, kā aprakstīts MPEG-2 standarta pārraides plūsmā,

| — | vadības elementu iestatījumi. |
| --- | --- |

—

vadības elementu iestatījumi.

Tehniskajā dokumentācijā nav nepieciešams iekļaut informāciju par enerģijas patēriņu, kāds ir STB nodrošinātajām apraides signālu uztveršanas perifērijas ierīcēm, piemēram, aktīvai zemes antenai, satelīta LNB (galviņai) vai kabeļtelevīzijas vai telefona modemam.

7.   Informācija, kas jāsniedz ražotājiem patērētāju informēšanas nolūkā

Ražotājiem jānodrošina SSTB lietotājiem dati par SSTB enerģijas patēriņu aktīvajā un gaidīšanas režīmā, izsakot to vatos un noapaļojot līdz pirmajai zīmei aiz komata.

---

II PIELIKUMS

Pārbaudes procedūra

Veicot tirgus uzraudzības pārbaudes, kas minētas Direktīvas 2005/32/EK 3. panta 2. punktā, dalībvalstīm, pārbaudot piemērojamās prasības, kas noteiktas attiecīgi I pielikuma 1., 2. un 4. punktā, jāizmanto turpmāk izklāstītā pārbaudes procedūra.

Attiecībā uz enerģijas patēriņu, kas pārsniedz 1,00 W:

Dalībvalstu iestādes testē tikai vienu ierīci.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas I pielikuma attiecīgi 1. vai 2. punkta noteikumiem, ja attiecīgi aktīvā un gaidīšanas režīma rezultāti nepārsniedz robežvērtības vairāk nekā par 10 %.

Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šai regulai, ja šo pēdējo trīs testu vidējie rezultāti attiecīgi aktīvajā un gaidīšanas režīmā nepārsniedz robežvērtības vairāk nekā par 10 %.

Attiecībā uz enerģijas patēriņu, kas mazāks par 1,00 W ieskaitot:

Dalībvalstu iestādes testē tikai vienu ierīci.

Modeli uzskata par atbilstīgu šīs regulas I pielikuma attiecīgi 1. vai 2. punkta noteikumiem, ja aktīvā un/vai gaidīšanas režīma rezultāti nepārsniedz robežvērtības vairāk nekā par 0,10 W.

Pretējā gadījumā testē vēl trīs ierīces. Modeli uzskata par atbilstīgu šai regulai, ja šo pēdējo trīs testu vidējie rezultāti aktīvajā un/vai gaidīšanas režīmā nepārsniedz robežvērtības vairāk nekā par 0,10 W.

Pretējā gadījumā uzskata, ka modelis neatbilst prasībām.

---

III PIELIKUMS

Kritēriji

Turpmāk norādīti orientējošie kritēriji saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK I pielikuma 3. daļas 2. punktu. Tie attiecas uz labāko pieejamo tehnoloģiju šīs regulas pieņemšanas dienā.

| | SSTB bez papildu funkcijām:







  — | aktīvais režīms: 4,00 W, |
| --- | --- | --- |

SSTB bez papildu funkcijām:

—

aktīvais režīms: 4,00 W,

| — | gaidīšanas režīms, izņemot vizualizēšanas funkciju: 0,25 W, |
| --- | --- |

—

gaidīšanas režīms, izņemot vizualizēšanas funkciju: 0,25 W,

| — | izslēgtais režīms: 0 W. |
| --- | --- |

—

izslēgtais režīms: 0 W.

| | SSTB ar iebūvētu cieto disku:







  — | aktīvais režīms: 10,00 W, |
| --- | --- | --- |

SSTB ar iebūvētu cieto disku:

—

aktīvais režīms: 10,00 W,

| — | gaidīšanas režīms, izņemot vizualizēšanas funkciju: 0,25 W, |
| --- | --- |

—

gaidīšanas režīms, izņemot vizualizēšanas funkciju: 0,25 W,

| — | izslēgtais režīms: 0 W. |
| --- | --- |

—

izslēgtais režīms: 0 W.

Šie kritēriji ir noteikti, pamatojoties uz SSTB ar pamata konfigurāciju, integrētu “automātiskās izslēgšanās” funkciju un pilnīgās izslēgšanas slēdzi.

---

DIREKTĪVAS

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/15

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/6/EK

(2009. gada 4. februāris),

ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK par kosmētikas līdzekļiem, lai tās II un III pielikumu pielāgotu tehniskajam progresam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Patēriņa preču zinātnisko komiteju,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz dietilēnglikola (DEG) izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Ņemot vērā zinātniskās komitejas atzinumu par to, ka DEG nedrīkst izmantot kā kosmētikas līdzekļa sastāvdaļu un ka maksimālā DEG koncentrācija no piemaisījumiem, ko var uzskatīt par drošu, gatavos kosmētikas līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 %, šīs vielas izmantošana kosmētikas līdzekļos ir jāaizliedz un DEG zīmju robežvērtība jānosaka 0,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz dietilēnglikola (DEG) izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Ņemot vērā zinātniskās komitejas atzinumu par to, ka DEG nedrīkst izmantot kā kosmētikas līdzekļa sastāvdaļu un ka maksimālā DEG koncentrācija no piemaisījumiem, ko var uzskatīt par drošu, gatavos kosmētikas līdzekļos nedrīkst pārsniegt 0,1 %, šīs vielas izmantošana kosmētikas līdzekļos ir jāaizliedz un DEG zīmju robežvērtība jānosaka 0,1 % apmērā.

| (2) | Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz fitonadiona izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Zinātniskā komiteja sniedza atzinumu, ka fitonadiona izmantošana kosmētikas līdzekļos nav droša, jo šī viela var izraisīt ādas alerģiju un personām, kas ir pakļautas tās iedarbībai, var tikt liegta nozīmīga ārstnieciska viela. Tāpēc šī viela ir jāaizliedz. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz fitonadiona izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Zinātniskā komiteja sniedza atzinumu, ka fitonadiona izmantošana kosmētikas līdzekļos nav droša, jo šī viela var izraisīt ādas alerģiju un personām, kas ir pakļautas tās iedarbībai, var tikt liegta nozīmīga ārstnieciska viela. Tāpēc šī viela ir jāaizliedz.

| (3) | Ar Direktīvu 76/768/EEK kosmētikas līdzekļos ir aizliegts izmantot vielas, kuras saskaņā ar klasifikāciju, ievērojot I pielikumu Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvā 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (2), ir 1., 2. un 3. kategorijas kancerogēnās, mutagēnās vai reproduktīvajai funkcijai toksiskās vielas (turpmāk – KMR vielas). Tomēr saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK var atļaut izmantot 3. kategorijas vielas, ja to lietošanu novērtējusi un apstiprinājusi Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP). |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvu 76/768/EEK kosmētikas līdzekļos ir aizliegts izmantot vielas, kuras saskaņā ar klasifikāciju, ievērojot I pielikumu Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvā 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (2), ir 1., 2. un 3. kategorijas kancerogēnās, mutagēnās vai reproduktīvajai funkcijai toksiskās vielas (turpmāk – KMR vielas). Tomēr saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK var atļaut izmantot 3. kategorijas vielas, ja to lietošanu novērtējusi un apstiprinājusi Patēriņa preču zinātniskā komiteja (SCCP).

| (4) | SCCP uzskata, ka toluols, proti, viela, kuru klasificē kā 3. kategorijas KMR vielu saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK I pielikumu, ir droša izmantošanai nagu līdzekļos, ievērojot toksikoloģisko aspektu, ja tās koncentrācija nepārsniedz 25 %; tomēr ir jāizvairās no tā, ka bērni ieelpo attiecīgo vielu. |
| --- | --- |

(4)

SCCP uzskata, ka toluols, proti, viela, kuru klasificē kā 3. kategorijas KMR vielu saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK I pielikumu, ir droša izmantošanai nagu līdzekļos, ievērojot toksikoloģisko aspektu, ja tās koncentrācija nepārsniedz 25 %; tomēr ir jāizvairās no tā, ka bērni ieelpo attiecīgo vielu.

| (5) | Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz dietilēnglikola monobutilētera (DEGBE) un etilēnglikola monobutilētera (EGBE) izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Zinātniskā komiteja sniedza atzinumu, ka, izmantojot DEGBE kā šķīdinātāju matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 9,0 %, risks patērētāju veselībai netiek radīts. Turklāt komiteja uzskata, ka, izmantojot EGBE kā šķīdinātāju oksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 4,0 %, un neoksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 2,0 %, risks patērētāju veselībai netiek radīts. Tomēr SCCP neuzskata, ka šo vielu izmantošana ir droša aerosolos/izsmidzinātājos; tāpēc šis iespējamais izmantošanas veids ir jāaizliedz. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad viena dalībvalsts, pamatojoties uz Direktīvas 76/768/EEK 12. pantu, veica ierobežojošus pasākumus attiecībā uz dietilēnglikola monobutilētera (DEGBE) un etilēnglikola monobutilētera (EGBE) izmantošanu kosmētikas līdzekļos, notika apspriešanās ar SCCP. Zinātniskā komiteja sniedza atzinumu, ka, izmantojot DEGBE kā šķīdinātāju matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 9,0 %, risks patērētāju veselībai netiek radīts. Turklāt komiteja uzskata, ka, izmantojot EGBE kā šķīdinātāju oksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 4,0 %, un neoksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 2,0 %, risks patērētāju veselībai netiek radīts. Tomēr SCCP neuzskata, ka šo vielu izmantošana ir droša aerosolos/izsmidzinātājos; tāpēc šis iespējamais izmantošanas veids ir jāaizliedz.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK.

| (7) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētisko līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētisko līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 76/768/EEK II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 5. augustam pieņem un publicē šīs direktīvas izpildīšanai nepieciešamos normatīvos un administratīvos aktus. Dalībvalstis nekavējoties nosūta Komisijai minēto tiesību aktu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 5. novembra.

Tomēr tās piemēro noteikumus par toluolu, kā paredzēts pielikuma 2. punktā ar atsauces numuru 185, no 2010. gada 5. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem šā panta pirmajā daļā minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

1

(2)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Direktīvu 76/768/EEK groza šādi.

| 1. | Direktīvas II pielikumā pievieno šādus atsauces numurus:







  Atsauces Nr. | Ķīmiskais nosaukums | CAS Nr.
  EK Nr. |
| --- | --- | --- | --- |
| “1370 | Diethylene glycol (DEG), zīmju līmeni skatīt III pielikumā
  2,2′-oksidietanols | CAS Nr. 111-46-6
  EK Nr. 203-872-2 |
| 1371 | Phytonadione [INCI], phytomenadione [INN] | CAS Nr. 84-80-0/81818-54-4;
  EK Nr. 201-564-2” |

1.

Direktīvas II pielikumā pievieno šādus atsauces numurus:

Atsauces Nr.

Ķīmiskais nosaukums

CAS Nr.

EK Nr.

“1370

Diethylene glycol (DEG), zīmju līmeni skatīt III pielikumā

2,2′-oksidietanols

CAS Nr. 111-46-6

EK Nr. 203-872-2

1371

Phytonadione [INCI], phytomenadione [INN]

CAS Nr. 84-80-0/81818-54-4;

EK Nr. 201-564-2”

| 2. | Direktīvas III pielikuma 1. daļā pievieno šādus atsauces numurus 185 līdz 188:










  Atsauces numurs | Viela | Ierobežojumi | Kosmētikas līdzekļa etiķetē norādāmie lietošanas noteikumi un brīdinājumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Piemērošanas un/vai lietošanas joma | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija gatavos kosmētikas līdzekļos | Citi ierobežojumi un prasības | |
| a | b | c | d | e | f |
| “185 | Toluene


  CAS Nr. 108-88-3
  EK Nr. 203-625-9 | Nagu līdzekļi | 25 % | | Sargāt no bērniem!
  Tikai pieaugušo lietošanai! |
| 186 | Diethylene glycol (DEG)

  CAS Nr. 111-46-6
  EK Nr. 203-872-2
  2,2′-oksidietanols | Zīmes sastāvdaļās | 0,1 % | | |
| 187 | Butoxydiglycol


  CAS Nr. 112-34-5
  EK Nr. 203-961-6
  dietilēnglikola monobutilēteris (DEGBE) | Šķīdinātājs matu krāsošanas līdzekļos | 9 % | Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos) | |
| 188 | Butoxyethanol


  CAS Nr. 111-76-2
  EK Nr. 203-905-0
  etilēnglikola monobutilēteris (EGBE) | Šķīdinātājs oksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos | 4,0 % | Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos) | |
| Šķīdinātājs neoksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos | 2,0 % | Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos)” | |

2.

Direktīvas III pielikuma 1. daļā pievieno šādus atsauces numurus 185 līdz 188:

Atsauces numurs

Viela

Ierobežojumi

Kosmētikas līdzekļa etiķetē norādāmie lietošanas noteikumi un brīdinājumi

Piemērošanas un/vai lietošanas joma

Maksimāli pieļaujamā koncentrācija gatavos kosmētikas līdzekļos

Citi ierobežojumi un prasības

a

b

c

d

e

f

“185

Toluene

CAS Nr. 108-88-3

EK Nr. 203-625-9

Nagu līdzekļi

25 %

Sargāt no bērniem!

Tikai pieaugušo lietošanai!

186

Diethylene glycol (DEG)

CAS Nr. 111-46-6

EK Nr. 203-872-2

2,2′-oksidietanols

Zīmes sastāvdaļās

0,1 %

187

Butoxydiglycol

CAS Nr. 112-34-5

EK Nr. 203-961-6

dietilēnglikola monobutilēteris (DEGBE)

Šķīdinātājs matu krāsošanas līdzekļos

9 %

Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos)

188

Butoxyethanol

CAS Nr. 111-76-2

EK Nr. 203-905-0

etilēnglikola monobutilēteris (EGBE)

Šķīdinātājs oksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos

4,0 %

Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos)

Šķīdinātājs neoksidatīvos matu krāsošanas līdzekļos

2,0 %

Nelietot aerosolos (izsmidzinātājos)”

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/18

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 24. jūlijs)

par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Sadarbības memorandu starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem

(2009/97/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 30. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) par aviācijas drošības kontrolēm/pārbaudēm un ar to saistītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 30. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) par aviācijas drošības kontrolēm/pārbaudēm un ar to saistītiem jautājumiem.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par sadarbības memorandu ar ICAO par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem atbilstīgi norādījumiem un ad hoc procedūrai, kā noteikts attiecīgi I un II pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisiju pilnvaro risināt sarunas. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par sadarbības memorandu ar ICAO par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem atbilstīgi norādījumiem un ad hoc procedūrai, kā noteikts attiecīgi I un II pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisiju pilnvaro risināt sarunas.

| (3) | Sadarbības memorands būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(3)

Sadarbības memorands būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Sadarbības memoranda parakstīšana starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā memoranda noslēgšanu.

Sadarbības memoranda teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Sadarbības memorandu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Ar nosacījumu, ka tas notiek savstarpīgi, sadarbības memorandu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.

Briselē, 2008. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. HORTEFEUX

---

TULKOJUMS

SADARBĪBAS MEMORANDS STARP

Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem

STARPTAUTISKĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJA (“ICAO”)

un

EIROPAS KOPIENA (“EK”),

abas kopā turpmāk “Puses”,

ATGĀDINOT 1944. gada 7. decembrī Čikāgā parakstīto Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (turpmāk “Čikāgas konvencija”) un jo īpaši tās 17. pielikumu “Drošība” (turpmāk “17. pielikums”),

PATUROT PRĀTĀ ICAO Asamblejas Rezolūciju A35-9, ar kuru ģenerālsekretāram norādīts turpināt universālo drošības kontroles programmu (USAP), kas paredz regulāras, obligātas, sistemātiskas un saskaņotas drošības kontroles visās Čikāgas konvencijas dalībvalstīs (turpmāk “Konvencijas dalībvalstis”),

ATGĀDINOT Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (2002. gada 16. decembris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (1) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 2320/2002”) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 (2008. gada 11. marts) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (2) (turpmāk “Regula (EK) Nr. 300/2008”), kas pēc vajadzīgo īstenošanas pasākumu pieņemšanas aizstās Regulu (EK) Nr. 2320/2002,

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1486/2003 (2003. gada 22. augusts), ar ko nosaka procedūras Komisijas inspekciju veikšanai civilās aviācijas drošības jomā (3), un jo īpaši tās 16. pantu, kurā noteikts, ka Eiropas Komisijai jāņem vērā starpvaldību organizāciju plānotās vai nesen veiktās drošības kontroles, lai nodrošinātu dažādu drošības pārbaužu un kontroļu vispārējo efektivitāti,

ŅEMOT VĒRĀ attiecīgo Kopienas tiesību aktu piemērošanu – jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4) un Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (turpmāk “Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom”), jo īpaši tā 10. un 26. iedaļu, un tā grozījumus (5),

PATUROT PRĀTĀ to, ka uz lielāko daļu no 17. pielikumā ietvertajiem standartiem attiecas arī Regula (EK) Nr. 2320/2002 un ka Eiropas Komisija veic pārbaudes Eiropas Savienības (turpmāk “ES”) dalībvalstīs, lai uzraudzītu minētās regulas piemērošanu,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka ICAO kontroles programmas un Eiropas Komisijas pārbaužu programmas galvenais mērķis ir uzlabot aviācijas drošību, novērtējot attiecīgo standartu īstenošanu, atklājot trūkumus, ja tādi ir, un vajadzības gadījumā nodrošinot trūkumu novēršanu,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka ir vēlams izveidot savstarpēju sadarbību attiecībā uz aviācijas drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem tā, lai pēc iespējas labāk izmantotu ierobežotos resursus un izvairītos no divkārša darba, vienlaikus saglabājot ICAO
  USAP programmas vispārējumu un integritāti,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Eiropas Komisijai ir izpildes pilnvaras, lai nodrošinātu Eiropas Kopienas tiesību aktu aviācijas drošības jomā īstenošanu,

ŅEMOT VĒRĀ ICAO Padomes 176. sesijā norādīto, ka ICAO aviācijas drošības kontroles pēc iespējas jāvērš uz valsts spēju sniegt pienācīgu pārskatu par situāciju valstī, kā arī to, ka ģenerālsekretāram turpmāk lūgts izskatīt vienošanās par sadarbību un iespējas resursu visefektīvākai izmantošanai reģionos, kur ir spēkā obligātas reģionālas valdības kontroles programmas.

1.   Vispārēji noteikumi

1.1.   Standarti, kuri ietverti 17. pielikumā, bet uz kuriem neattiecas EK tiesību akti, nav šā sadarbības memoranda darbības jomā.

1.2.   Attiecībā uz standartiem, kuri ietverti 17. pielikumā un uz kuriem attiecas EK tiesību akti, ICAO novērtē Eiropas Komisijas veiktās ES dalībvalstu attiecīgo valsts iestāžu pārbaudes, lai pārliecinātos par atbilstību šiem standartiem saskaņā ar sadarbības memoranda 3. punktu Konvencijas dalībvalstīs, kurām ir saistoši Kopienas tiesību akti aviācijas drošības jomā.

1.3.   ICAO novērtējumu īstenošanu Eiropas Kopienā apspriež pēc vienas puses pieprasījuma, bet vismaz reizi gadā.

1.4.   ICAO kontroles veicēji dažreiz var kā novērotāji piedalīties Eiropas Komisijas pārbaudēs ES lidostās, ja Eiropas Komisija saņēmusi attiecīgās ES dalībvalsts nepārprotamu piekrišanu.

2.   Informācija, kas jāsniedz ICAO par Eiropas Komisijas pārbaudēm Eiropas Kopienā

2.1.   Saskaņā ar Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom
  ICAO pilnvarotajam personālam jāsniedz turpmāk minētā ES klasificētā informācija kategorijā “RESTREINT UE”:

| A. | kopīgie noteikumi un standarti aviācijas drošības jomā, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2320/2002 4. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. pantu, un |
| --- | --- |

A.

kopīgie noteikumi un standarti aviācijas drošības jomā, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2320/2002 4. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 300/2008 4. pantu, un

| B. | attiecībā uz Eiropas Komisijas veiktām ES dalībvalstu attiecīgo iestāžu pārbaudēm:






  a) | vispārēja informācija par Eiropas Komisijas plānotajām pārbaudēm, tostarp attiecīgo valsts iestāžu pārbaužu grafiks, un jebkādi attiecīgi grozījumi vai izmaiņas, tiklīdz tie ir pieejami; |
| --- | --- | --- |

B.

attiecībā uz Eiropas Komisijas veiktām ES dalībvalstu attiecīgo iestāžu pārbaudēm:

a)

vispārēja informācija par Eiropas Komisijas plānotajām pārbaudēm, tostarp attiecīgo valsts iestāžu pārbaužu grafiks, un jebkādi attiecīgi grozījumi vai izmaiņas, tiklīdz tie ir pieejami;

| b) | attiecīgo valsts iestāžu un lidostu pārbaudes darbību statuss, galīgo pārbaudes ziņojumu izdošanas datums un datums, kad no attiecīgās dalībvalsts saņemts rīcības plāns; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo valsts iestāžu un lidostu pārbaudes darbību statuss, galīgo pārbaudes ziņojumu izdošanas datums un datums, kad no attiecīgās dalībvalsts saņemts rīcības plāns;

| c) | Eiropas Komisijas pārbaužu metodoloģija; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Komisijas pārbaužu metodoloģija;

| d) | ziņojums par attiecīgo valsts iestāžu pārbaudi kopā ar attiecīgās dalībvalsts iesniegto rīcības plānu saistībā ar attiecīgās valsts iestādes pārbaudi, norādot darbības un termiņus jebkādu atklāto trūkumu novēršanai; un |
| --- | --- |

d)

ziņojums par attiecīgo valsts iestāžu pārbaudi kopā ar attiecīgās dalībvalsts iesniegto rīcības plānu saistībā ar attiecīgās valsts iestādes pārbaudi, norādot darbības un termiņus jebkādu atklāto trūkumu novēršanai; un

| e) | Eiropas Komisijas veiktie izpildes kontroles pasākumi saistībā ar attiecīgās valsts iestādes pārbaudi. |
| --- | --- |

e)

Eiropas Komisijas veiktie izpildes kontroles pasākumi saistībā ar attiecīgās valsts iestādes pārbaudi.

2.2.   ICAO ierobežo piekļuvi ES klasificētajai informācijai, ko Eiropas Komisija sniegusi saistībā ar šo sadarbību, atļaujot šādu piekļuvi vienīgi pilnvarotajam personālam, kam nepieciešams zināt šo informāciju. Pilnvarotais personāls neizpauž šo informāciju trešām personām. ICAO īsteno visus tiesiskos un iekšējos mehānismus, kas vajadzīgi Eiropas Komisija sniegtās informācijas konfidencialitātes aizsardzībai.

2.3.   Eiropas Komisija un ICAO vienojas par turpmākām procedūrām Eiropas Komisijas sniegtās klasificētās informācijas aizsardzībai saskaņā ar šo sadarbības memorandu. Šādas procedūras ietver iespēju Eiropas Komisijai pārbaudīt ICAO ieviestos aizsardzības pasākumus.

3.   ICAO veiktais Eiropas Komisijas aviācijas drošības pārbaužu sistēmas novērtējums

3.1.   ICAO veikto Eiropas Komisijas aviācijas drošības pārbaužu sistēmas novērtējumu veido Eiropas Komisijas prasību un atbilstīgi 2. punktam sniegtās informācijas analīze. Nepieciešamības gadījumā ICAO pārstāvji apmeklē Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta galveno biroju Briselē Beļģijā.

3.2.   Par ICAO veiktā Eiropas Komisijas aviācijas drošības pārbaužu sistēmas novērtējuma konkrētiem uzdevumiem un praktiskās īstenošanas kārtību vienojas vēstuļu apmaiņā starp ICAO un Eiropas Komisiju.

4.   Strīdu izšķiršana

4.1.   Jebkādas domstarpības vai strīdus par šā sadarbības memoranda interpretāciju vai piemērošanu risina, pusēm savstarpēji vienojoties.

4.2.   Nekas šajā sadarbības memorandā vai saistībā ar to nav uzskatāms par atteikšanos no jebkādām pušu privilēģijām vai imunitātēm.

5.   Citas vienošanās

5.1.   Šis sadarbības memorands neaizstāj vai neskar cita veida sadarbību starp pusēm.

6.   Pārskatīšana un stāšanās spēkā

6.1.   Puses pārskata šā sadarbības memoranda īstenošanu USAP programmas pašreizējā posma beigās un agrāk, ja kāda no pusēm to uzskata par nepieciešamu.

6.2.   Līdz spēkā stāšanās dienai sadarbības memorandu no tā parakstīšanas dienas piemēro provizoriski.

6.3.   Šis sadarbības memorands stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā no diviem paziņojumiem, ar ko puses informē viena otru par to, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras.

Sagatavots Monreālā divtūkstoš astotā gada septiņpadsmitajā septembrī divos eksemplāros angļu valodā.

Eiropas Kopienas vārdā

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

---

(1)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

2

(3)  OV L 213, 23.8.2003., 3. lpp.

3

(4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

4

(5)  Lēmumi 2005/94/EK, Euratom, 2006/70/EK, Euratom un 2006/548/EK, Euratom.

5

Euratom

Euratom

Euratom

---

Eiropas Centrālā banka

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/22

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2008. gada 11. decembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu

(ECB/2008/22)

(2009/98/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai atspoguļotu politiskos lēmumus un notikumus tirgū, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1). |
| --- | --- |

(1)

Lai atspoguļotu politiskos lēmumus un notikumus tirgū, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1).

| (2) | Lai uzlabotu ECB gada pārskata pārredzamību, Eiropas Centrālā banka (ECB) ir pārskatījusi informācijas atklāšanas politiku attiecībā uz vērtspapīru darījumiem. Daļa no pārskatītās politikas paredz, ka vērtspapīri, kas agrāk tika uzskatīti par finanšu pamatlīdzekļiem jāklasificē no bilances posteņa “Pārējie finanšu aktīvi” uz piemērotu posteni aktīvu pusē atkarībā no emitenta izcelsmes, nomināla valūtas un tā, vai vērtspapīri tiek turēti līdz termiņa beigām. Turklāt visi finanšu instrumenti, kas ir daļa no iezīmēta portfeļa, jāiekļauj postenī “Pārējie finanšu aktīvi”. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzlabotu ECB gada pārskata pārredzamību, Eiropas Centrālā banka (ECB) ir pārskatījusi informācijas atklāšanas politiku attiecībā uz vērtspapīru darījumiem. Daļa no pārskatītās politikas paredz, ka vērtspapīri, kas agrāk tika uzskatīti par finanšu pamatlīdzekļiem jāklasificē no bilances posteņa “Pārējie finanšu aktīvi” uz piemērotu posteni aktīvu pusē atkarībā no emitenta izcelsmes, nomināla valūtas un tā, vai vērtspapīri tiek turēti līdz termiņa beigām. Turklāt visi finanšu instrumenti, kas ir daļa no iezīmēta portfeļa, jāiekļauj postenī “Pārējie finanšu aktīvi”.

| (3) | Lēmumā ECB/2006/17 nav precīzu noteikumu attiecībā uz nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumiem, standartizētajiem valūtas kursa nākotnes līgumiem un standartizētajiem kapitāla nākotnes līgumiem. Šādi instrumenti arvien biežāk tiek lietoti finanšu tirgos, un tie var būt nozīmīgi ECB ārējo rezervju pārvaldīšanā. Ja nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumus var uzskaitīt tāpat kā parastos procentu likmes mijmaiņas darījumus, standartizētie valūtas kursa nākotnes līgumi un standartizētie kapitāla nākotnes līgumi jāuzskaita tāpat kā standartizētie procentu likmes nākotnes līgumi. |
| --- | --- |

(3)

Lēmumā ECB/2006/17 nav precīzu noteikumu attiecībā uz nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumiem, standartizētajiem valūtas kursa nākotnes līgumiem un standartizētajiem kapitāla nākotnes līgumiem. Šādi instrumenti arvien biežāk tiek lietoti finanšu tirgos, un tie var būt nozīmīgi ECB ārējo rezervju pārvaldīšanā. Ja nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumus var uzskaitīt tāpat kā parastos procentu likmes mijmaiņas darījumus, standartizētie valūtas kursa nākotnes līgumi un standartizētie kapitāla nākotnes līgumi jāuzskaita tāpat kā standartizētie procentu likmes nākotnes līgumi.

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2006/17 groza šādi.

| 1) | Šādi groza 8. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
  “2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Šādi groza 8. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic gada beigās pēc vidējā tirgus kursa un cenām.”;

| b) | pievieno šādu 4. punktu:
  “4.   Vērtspapīrus, kas tiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, vērtē pēc amortizētām izmaksām, un tie pakļauti cenas samazinājumam.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 4. punktu:

“4.   Vērtspapīrus, kas tiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, vērtē pēc amortizētām izmaksām, un tie pakļauti cenas samazinājumam.”

| 2) | Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:
  “10. pants
  Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgojamos kapitāla instrumentus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 9. pantu.” |
| --- | --- |

2)

Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:

“10. pants

Tirgojami kapitāla instrumenti

Tirgojamos kapitāla instrumentus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 9. pantu.”

| 3) | Ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:
  “16. pants
  Standartizētie nākotnes līgumi
  Standartizētos nākotnes līgumus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 16. pantu.” |
| --- | --- |

3)

Ar šādu pantu aizstāj 16. pantu:

“16. pants

Standartizētie nākotnes līgumi

Standartizētos nākotnes līgumus uzskaita saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2006/16 16. pantu.”

| 4) | Lēmuma 17. pantu papildina ar šādu teikumu:
  “Nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumu gadījumā amortizācija sākas no darījuma valutēšanas dienas.” |
| --- | --- |

4)

Lēmuma 17. pantu papildina ar šādu teikumu:

“Nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumu gadījumā amortizācija sākas no darījuma valutēšanas dienas.”

| 5) | Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

5)

Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 31. decembrī.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 11. decembrī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 348, 11.12.2006., 38. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Šādi groza Lēmuma ECB/2006/17 I un III pielikumu.

| 1) | I pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:
  “AKTĪVI







  Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Vērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi |
| 1 | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi |

1)

I pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:

“AKTĪVI

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Vērtēšanas princips

Aktīvi

1

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

Tirgus vērtība

| 2 | Prasības pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem, ārvalstu valūtā |
| --- | --- |

2

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

| 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem” |
| --- | --- |

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto) |
| --- | --- |

b)

Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| c) | Pārējās prasības
  Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā |
| --- | --- |

c)

Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

| c) | Pārējās prasības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

| c) | Ārējie kredīti
  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 3 | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

a)

Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

| a)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| a)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| a)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| a)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

a)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības
  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

| 4 | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas

  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Atlikumi bankās ārpus euro zonas

Nominālvērtība

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena

| c) | Kredīti ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

| c) | Kredīti ārpus euro zonas

  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Kredīti ārpus euro zonas

Noguldījumi pēc nominālvērtības

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| d)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d)i)

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| d)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Aizdevumi saskaņā ar ERM II nosacījumiem

Nominālvērtība

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

.1. līdz 5.5. postenis: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1)

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.3. | Precizējošās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Diennakts likviditātes instruments ar noteiktu procentu likmi pret atbilstīgajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

6.

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām.

Nominālvērtība vai cena

| 7 | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7

Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī “Pārējie finanšu instrumenti”: kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles obligācijas, naudas tirgus dokumenti, ko tur tieši, ietverot valdības vērtspapīrus, kas radušies laikā pirms EMS, kas izteikti euro; ECB parādzīmes, kas nopirktas precizēšanas nolūkā

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

| 8 | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, aizdevumi)

Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

| 9 | Eurosistēmas iekšējās prasības |
| --- | --- |

9

| 9.1. | Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju |
| --- | --- |

9.1.

Tikai ECB bilances postenis

NCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

Nominālvērtība

| 9.2. | Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā |
| --- | --- |

9.2.

Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā

Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (2)

Nominālvērtība

| 9.3. | Citi prasījumi Eurosistēmā (neto) |
| --- | --- |

9.3.

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| (a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

(a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB |
| --- | --- |

b)

citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

| 10 | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

10

Norēķina kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

| 11 | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

11

| 11.1. | Euro zonas monētas |
| --- | --- |

11.1.

Euro monētas

Nominālvērtība

| 11.2. | Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

11.2.

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi

Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

| 11.3. | Citi finanšu aktīvi |
| --- | --- |

11.3.

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem. |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem.

| — | Vērtspapīri, t.sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t.sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami akciju instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

| b) | Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

b)

Cena pakļauta samazinājumam

| c) | Ieguldījumi filiālēs vai būtiska līdzdalība
  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| f) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

f)

Cena pakļauta samazinājumam

| g) | Atlikumi bankās un kredīti
  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

| 11.4. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

11.4.

Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

| 11.5. | Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi |
| --- | --- |

11.5.

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

| 11.6. | Dažādi |
| --- | --- |

11.6.

| a) | Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata

| a) | Nominālvērtība vai cena |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība vai cena

| b) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju aktīvi

| c) | Kā 22. panta 3. punktā |
| --- | --- |

c)

Kā 22. panta 3. punktā

| 12. | Gada zaudējumi |
| --- | --- |

12.

Nominālvērtība

| 2. | Vārdus “Pārskaitījumi uz valūtas kursa un cenu riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā” III pielikuma 2.3. apakšvirsraksta tabulas pirmajā ailē aizstāj ar vārdiem “Pārskaitījumi uz valūtas kursa, procentu likmes un zelta cenas riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā”. |
| --- | --- |

2.

Vārdus “Pārskaitījumi uz valūtas kursa un cenu riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā” III pielikuma 2.3. apakšvirsraksta tabulas pirmajā ailē aizstāj ar vārdiem “Pārskaitījumi uz valūtas kursa, procentu likmes un zelta cenas riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā”.

---

(1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.”

---

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/31

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2008. gada 23. oktobris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām

(ECB/2008/13)

(2009/99/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu un 14.3. pantu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu, 18.2. pantu un 20. panta 1. daļu,

tā kā:

| (1) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido to dalībvalstu centrālās bankas (NCB), kas ieviesušas euro (tālāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”), lai visās iesaistītajās dalībvalstīs šādu politiku īstenotu vienoti. |
| --- | --- |

(1)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido to dalībvalstu centrālās bankas (NCB), kas ieviesušas euro (tālāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”), lai visās iesaistītajās dalībvalstīs šādu politiku īstenotu vienoti.

| (2) | ECB ir tiesības izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes, lai īstenotu Eurosistēmas vienoto monetāro politiku, un NCB pienākums ir darboties saskaņā ar šādām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(2)

ECB ir tiesības izstrādāt nepieciešamās pamatnostādnes, lai īstenotu Eurosistēmas vienoto monetāro politiku, un NCB pienākums ir darboties saskaņā ar šādām pamatnostādnēm.

| (3) | Pašreizējie notikumi tirgū prasa veikt dažas pārmaiņas Eurosistēmas monetārās politikas definīcijā un ieviešanā. Tādēļ attiecīgi jāgroza 2000. gada 31. augusta Pamatnostādne ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1), lai atspoguļotu: i) pārmaiņas riska kontroles regulējumā un noteikumos par nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperācijām; ii) dažos gadījumos nodrošinājuma pieņemšanu valūtās, kas nav euro; iii) noteikumus attiecībā uz uzņēmumiem/personām, uz kuriem attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi Eiropas Kopienas vai kādas dalībvalsts noteikti pasākumi; iv) saskaņošanu ar jaunajiem noteikumiem 2003. gada 12. septembra Regulā (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (2), |
| --- | --- |

(3)

Pašreizējie notikumi tirgū prasa veikt dažas pārmaiņas Eurosistēmas monetārās politikas definīcijā un ieviešanā. Tādēļ attiecīgi jāgroza 2000. gada 31. augusta Pamatnostādne ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1), lai atspoguļotu: i) pārmaiņas riska kontroles regulējumā un noteikumos par nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperācijām; ii) dažos gadījumos nodrošinājuma pieņemšanu valūtās, kas nav euro; iii) noteikumus attiecībā uz uzņēmumiem/personām, uz kuriem attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi Eiropas Kopienas vai kādas dalībvalsts noteikti pasākumi; iv) saskaņošanu ar jaunajiem noteikumiem 2003. gada 12. septembra Regulā (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi I un II pielikumā

Pamatnostādni ECB/2000/7 groza šādi.

| 1) | Pamatnostādnes I pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu. |
| --- | --- |

1)

Pamatnostādnes I pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu.

| 2) | Pamatnostādnes II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Pamatnostādnes II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu.

2. pants

Pārbaude

Ne vēlāk kā 2008. gada 30. novembrī NCB nosūta ECB sīku pārskatu par dokumentiem un līdzekļiem, ar kuru palīdzību tās plāno panākt atbilstību šai pamatnostādnei.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2008. gada 1. novembrī. Tās 1. pantu piemēro no 2009. gada 1. februāra.

4. pants

Adresāti

Šīs pamatnostādnes adresāti ir iesaistīto dalībvalstu nacionālās centrālās bankas.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 23. oktobrī

ECB Padomes vārdā —

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikumu groza šādi.

| 1) | Satura rādītājā iekļauj 6.7. sadaļas nosaukumu “Nodrošinājuma, kas nav denominēts euro, pieņemšana neparedzētos gadījumos”. |
| --- | --- |

1)

Satura rādītājā iekļauj 6.7. sadaļas nosaukumu “Nodrošinājuma, kas nav denominēts euro, pieņemšana neparedzētos gadījumos”.

| 2) | Šādi groza 1.3.1. sadaļu:






  a) | pirmās daļas 5. zemsvītras piezīmes ceturtais teikums tiek aizstāts ar:
  “Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Šādi groza 1.3.1. sadaļu:

a)

pirmās daļas 5. zemsvītras piezīmes ceturtais teikums tiek aizstāts ar:

“Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā.”;

| b) | pirmās daļas pirmā ievilkuma pēdējo teikumu aizstāj ar:
  “Galvenajām refinansēšanas operācijām ir izšķiroša nozīme Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju mērķu sasniegšanā.” |
| --- | --- |

b)

pirmās daļas pirmā ievilkuma pēdējo teikumu aizstāj ar:

“Galvenajām refinansēšanas operācijām ir izšķiroša nozīme Eurosistēmas atklātā tirgus operāciju mērķu sasniegšanā.”

| 3) | Pirmos divus teikumus 2.2. sadaļas ceturtajā daļā aizstāj ar:
  “Ātrajās izsolēs un divpusējās operācijās nacionālās centrālās bankas sadarbojas ar tiem darījuma partneriem, kuri iekļauti to attiecīgajās precizējošo operāciju darījuma partneru grupās. Ātrās izsoles un divpusējās operācijas var veikt arī ar plašāku darījuma partneru loku.” |
| --- | --- |

3)

Pirmos divus teikumus 2.2. sadaļas ceturtajā daļā aizstāj ar:

“Ātrajās izsolēs un divpusējās operācijās nacionālās centrālās bankas sadarbojas ar tiem darījuma partneriem, kuri iekļauti to attiecīgajās precizējošo operāciju darījuma partneru grupās. Ātrās izsoles un divpusējās operācijas var veikt arī ar plašāku darījuma partneru loku.”

| 4) | 2.4. sadaļas virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

4)

2.4. sadaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

| 5) | 3.1.2. sadaļas pirmās daļas pēdējo teikumu svītro. |
| --- | --- |

5)

3.1.2. sadaļas pirmās daļas pēdējo teikumu svītro.

| 6) | 3.1.3. sadaļas pirmās daļas otro teikumu svītro. |
| --- | --- |

6)

3.1.3. sadaļas pirmās daļas otro teikumu svītro.

| 7) | Šādi groza 4.1. sadaļu:






  a) | apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” pirmo daļu aizstāj ar:
  “Iestādes, kas atbilst 2.1. sadaļā noteiktajiem darījuma partneru vispārējiem atbilstības kritērijiem, var piekļūt aizdevumu iespējai uz nakti. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tās dalībvalsts nacionālā centrālā banka, kurā reģistrēta attiecīgā iestāde. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tikai dienās, kad darbojas TARGET2. (1)
   (2) Dienās, kad attiecīgās SSS nedarbojas, piekļuvi aizdevumu iespējām uz nakti nodrošina, balstoties uz pamatā esošajiem aktīviem, kuri jau iepriekš noguldīti nacionālajās centrālajās bankās. |
| --- | --- | --- |

7)

Šādi groza 4.1. sadaļu:

a)

apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” pirmo daļu aizstāj ar:

“Iestādes, kas atbilst 2.1. sadaļā noteiktajiem darījuma partneru vispārējiem atbilstības kritērijiem, var piekļūt aizdevumu iespējai uz nakti. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tās dalībvalsts nacionālā centrālā banka, kurā reģistrēta attiecīgā iestāde. Piekļuvi aizdevumu iespējai uz nakti nodrošina tikai dienās, kad darbojas TARGET2. (1)
   (2) Dienās, kad attiecīgās SSS nedarbojas, piekļuvi aizdevumu iespējām uz nakti nodrošina, balstoties uz pamatā esošajiem aktīviem, kuri jau iepriekš noguldīti nacionālajās centrālajās bankās.

| b) | apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” trešās daļas 4. zemsvītras piezīmi aizstāj ar:






  “(4) | Par TARGET2 slēgšanas dienām tiek paziņots ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu) un Eurosistēmas interneta lapās (sk. 5. pielikumu).”; |
| --- | --- | --- |

b)

apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” trešās daļas 4. zemsvītras piezīmi aizstāj ar:

“(4)

Par TARGET2 slēgšanas dienām tiek paziņots ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu) un Eurosistēmas interneta lapās (sk. 5. pielikumu).”;

| c) | apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” trešās daļas 5. zemsvītras piezīmi svītro. |
| --- | --- |

c)

apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” trešās daļas 5. zemsvītras piezīmi svītro.

| 8) | 4.2. sadaļas apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” otrās daļas 12. zemsvītras piezīmi svītro. |
| --- | --- |

8)

4.2. sadaļas apakšsadaļā “Piekļuves nosacījumi” otrās daļas 12. zemsvītras piezīmi svītro.

| 9) | 5.1.3. sadaļā otrās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Ātrajās izsolēs, kas netiek iepriekš publiski izziņotas, ar izraudzītajiem darījuma partneriem tieši sazinās nacionālās centrālās bankas. Ātrajās izsolēs, kas tiek publiski izziņotas, nacionālā centrālā banka ar izraudzītajiem darījuma partneriem var sazināties tieši.” |
| --- | --- |

9)

5.1.3. sadaļā otrās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Ātrajās izsolēs, kas netiek iepriekš publiski izziņotas, ar izraudzītajiem darījuma partneriem tieši sazinās nacionālās centrālās bankas. Ātrajās izsolēs, kas tiek publiski izziņotas, nacionālā centrālā banka ar izraudzītajiem darījuma partneriem var sazināties tieši.”

| 10) | 5.3.3. sadaļā pirmās daļas 12. zemsvītras piezīmi svītro. |
| --- | --- |

10)

5.3.3. sadaļā pirmās daļas 12. zemsvītras piezīmi svītro.

| 11) | 6.2. sadaļas otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Eurosistēma darījuma partneriem sniedz tikai konsultācijas par Eurosistēmas nodrošinājuma atbilstību, ja jau emitēti tirgojamie aktīvi vai apgrozībā esošie netirgojamie aktīvi tiek iesniegti Eurosistēmai kā nodrošinājums. Tādējādi nenotiek nekādas pirmsemisijas konsultācijas.” |
| --- | --- |

11)

6.2. sadaļas otro daļu aizstāj ar šādu:

“Eurosistēma darījuma partneriem sniedz tikai konsultācijas par Eurosistēmas nodrošinājuma atbilstību, ja jau emitēti tirgojamie aktīvi vai apgrozībā esošie netirgojamie aktīvi tiek iesniegti Eurosistēmai kā nodrošinājums. Tādējādi nenotiek nekādas pirmsemisijas konsultācijas.”

| 12) | 6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Aktīva veids” tiek veikti šādi grozījumi:






  a) | pirmās daļas a) apakšpunktā pēc vārdiem “ar fiksētu beznosacījumu pamatsummu” iekļauj šādu 5. zemsvītras piezīmi:






  “(5) | Obligācijas ar garantijām vai citādām līdzīgām tiesībām nav atbilstošas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Aktīva veids” tiek veikti šādi grozījumi:

a)

pirmās daļas a) apakšpunktā pēc vārdiem “ar fiksētu beznosacījumu pamatsummu” iekļauj šādu 5. zemsvītras piezīmi:

“(5)

Obligācijas ar garantijām vai citādām līdzīgām tiesībām nav atbilstošas.”;

| b) | ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Aktīviem, kas rada naudas plūsmu un nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, jāatbilst šādām prasībām:






  a) | šādu aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti; |
| --- | --- | --- |

b)

ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Aktīviem, kas rada naudas plūsmu un nodrošina ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, jāatbilst šādām prasībām:

a)

šādu aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti;

| b) | tos iegādājas īpaši vērtspapīrošanas mērķim dibināti uzņēmumi no darījuma iniciatora vai starpnieka tādā veidā, ko Eurosistēma uzskata par vērtspapīrošanu, “aktīvus pārdodot”, kas īstenojama pret jebkuru trešo pusi, un tie nedrīkst būt pieejami darījuma iniciatoram un tā kreditoriem, t. sk. darījuma iniciatora maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

tos iegādājas īpaši vērtspapīrošanas mērķim dibināti uzņēmumi no darījuma iniciatora vai starpnieka tādā veidā, ko Eurosistēma uzskata par vērtspapīrošanu, “aktīvus pārdodot”, kas īstenojama pret jebkuru trešo pusi, un tie nedrīkst būt pieejami darījuma iniciatoram un tā kreditoriem, t. sk. darījuma iniciatora maksātnespējas gadījumā;

| c) | tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes vai līdzīgas prasības, kas rodas no kredītriska nodošanas, izmantojot atvasinātos kredītinstrumentus.”; |
| --- | --- |

c)

tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes vai līdzīgas prasības, kas rodas no kredītriska nodošanas, izmantojot atvasinātos kredītinstrumentus.”;

| c) | piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Strukturētas emisijas gadījumā laidiens (vai apakšlaidiens), lai tas būtu atbilstošs, nevar tikt pakārtots tās pašas emisijas citiem laidieniem. Laidienu (vai apakšlaidienu) uzskata par nepakārtotu attiecībā pret citiem tās pašas emisijas laidieniem (vai apakšlaidieniem), ja saskaņā ar emisijas prospektā izklāstīto maksājuma prioritāti, ko piemēro pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu saņemšanas, nevienam citam laidienam (vai apakšlaidienam) netiek noteikta prioritāte attiecībā pret šo laidienu (vai apakšlaidienu) par maksājuma (pamatsummas un procentu) saņemšanu, un tādējādi šāds laidiens (vai apakšlaidiens) no strukturētas emisijas dažādiem laidieniem vai apakšlaidieniem ir pēdējais, kuram rodas zaudējumi.” |
| --- | --- |

c)

piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Strukturētas emisijas gadījumā laidiens (vai apakšlaidiens), lai tas būtu atbilstošs, nevar tikt pakārtots tās pašas emisijas citiem laidieniem. Laidienu (vai apakšlaidienu) uzskata par nepakārtotu attiecībā pret citiem tās pašas emisijas laidieniem (vai apakšlaidieniem), ja saskaņā ar emisijas prospektā izklāstīto maksājuma prioritāti, ko piemēro pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu saņemšanas, nevienam citam laidienam (vai apakšlaidienam) netiek noteikta prioritāte attiecībā pret šo laidienu (vai apakšlaidienu) par maksājuma (pamatsummas un procentu) saņemšanu, un tādējādi šāds laidiens (vai apakšlaidiens) no strukturētas emisijas dažādiem laidieniem vai apakšlaidieniem ir pēdējais, kuram rodas zaudējumi.”

| 13) | 6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Emisijas vieta” 7. zemsvītras piezīmes pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, ko emitējuši starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (ICSD), Euroclear Bank (Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, ar 2007. gada 1. janvāri būtu atbilstoši, tie jāemitē jaunu globālo parādzīmju (NGN) veidā un jāglabā kopējā depozitārijā (CSK), kas ir Starptautiskais Centrālais vērtspapīru depozitārijs (ICSD), vai, ja nepieciešams, CVD, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam.” |
| --- | --- |

13)

6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Emisijas vieta” 7. zemsvītras piezīmes pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Lai starptautiskie parāda vērtspapīri globālā uzrādītāja apliecības veidā, ko emitējuši starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (ICSD), Euroclear Bank (Beļģija) un Clearstream Banking Luxembourg, ar 2007. gada 1. janvāri būtu atbilstoši, tie jāemitē jaunu globālo parādzīmju (NGN) veidā un jāglabā kopējā depozitārijā (CSK), kas ir Starptautiskais Centrālais vērtspapīru depozitārijs (ICSD), vai, ja nepieciešams, CVD, kas atbilst ECB noteikto standartu minimumam.”

| 14) | 6.2.2. sadaļas apakšsadaļā “Kredītprasības” tiek veikti šādi grozījumi:






  a) | pirmās daļas pirmā ievilkuma pirmā apakšpunkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Kredītprasības var nedot tiesības uz pamatsummu un/vai procentiem, kas pakārtoti tā paša emitenta citu kredītprasību (vai citu tā paša sindicētā aizdevuma laidienu vai pakārtoto laidienu) vai parāda instrumentu turētāju tiesībām.”; |
| --- | --- | --- |

14)

6.2.2. sadaļas apakšsadaļā “Kredītprasības” tiek veikti šādi grozījumi:

a)

pirmās daļas pirmā ievilkuma pirmā apakšpunkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Kredītprasības var nedot tiesības uz pamatsummu un/vai procentiem, kas pakārtoti tā paša emitenta citu kredītprasību (vai citu tā paša sindicētā aizdevuma laidienu vai pakārtoto laidienu) vai parāda instrumentu turētāju tiesībām.”;

| b) | pirmās daļas pirmā ievilkuma otrā apakšpunktā pēc otrā teikuma iekļauj šādu teikumu:
  “Kredītprasības ar inflācijai piesaistītu procentu likmi arī ir atbilstošas.”; |
| --- | --- |

b)

pirmās daļas pirmā ievilkuma otrā apakšpunktā pēc otrā teikuma iekļauj šādu teikumu:

“Kredītprasības ar inflācijai piesaistītu procentu likmi arī ir atbilstošas.”;

| c) | pirmās daļas piektajā ievilkumā 20. zemsvītras piezīmi svītro. |
| --- | --- |

c)

pirmās daļas piektajā ievilkumā 20. zemsvītras piezīmi svītro.

| 15) | 6.2.3. sadaļas apakšsadaļā “Atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumi” tiek veikti šādi grozījumi:






  a) | trešās daļas i–iii punktu aizstāj ar:






  “i) | darījuma partnerim vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

6.2.3. sadaļas apakšsadaļā “Atbilstošo aktīvu izmantošanas noteikumi” tiek veikti šādi grozījumi:

a)

trešās daļas i–iii punktu aizstāj ar:

“i)

darījuma partnerim vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla;

| ii) | emitentam/debitoram/garantijas devējam vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk darījuma partnera kapitāla; |
| --- | --- |

ii)

emitentam/debitoram/garantijas devējam vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību pieder 20 % vai vairāk darījuma partnera kapitāla;

| iii) | trešai personai pieder gan vairāk nekā 20 % no darījuma partnera kapitāla, gan vairāk nekā 20 % no emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību.”; |
| --- | --- |

iii)

trešai personai pieder gan vairāk nekā 20 % no darījuma partnera kapitāla, gan vairāk nekā 20 % no emitenta/debitora/garantijas devēja kapitāla vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku uzņēmumu starpniecību.”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj ceturto un piekto daļu:
  “Nosacījums par ciešām saiknēm nav piemērojams: a) ciešām saiknēm starp darījuma partneri un EEZ valstu valsts iestādēm vai gadījumos, kad valsts sektora iestāde, kurai ir tiesības iekasēt nodokļus, garantē kādu parāda instrumentu; b) nodrošinātām banku obligācijām, kas emitētas saskaņā ar PVKIU Direktīvas 22. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem vai c) gadījumiem, kuros parāda instrumentus aizsargā īpaši tiesiskās aizsardzības pasākumi, ko var pielīdzināt b) punktā minētajiem instrumentiem, piemēram, netirgojamiem RMBD, kas nav vērtspapīri.
  Turklāt darījuma partneris nevar kā nodrošinājumu iesniegt ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru, ja šis darījuma partneris (vai kāda trešā persona, ar kuru tam ir ciešas saiknes) veic ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra valūtas riska ierobežošanu, slēdzot valūtas riska ierobežošanas darījumu ar emitentu kā riska ierobežošanas darījuma partneris, vai nodrošina likviditāti 20 % vai vairāk procentu apjomā no aktīvu, kas nodrošināti ar vērtspapīriem, atlikuma.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj ceturto un piekto daļu:

“Nosacījums par ciešām saiknēm nav piemērojams: a) ciešām saiknēm starp darījuma partneri un EEZ valstu valsts iestādēm vai gadījumos, kad valsts sektora iestāde, kurai ir tiesības iekasēt nodokļus, garantē kādu parāda instrumentu; b) nodrošinātām banku obligācijām, kas emitētas saskaņā ar PVKIU Direktīvas 22. panta 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem vai c) gadījumiem, kuros parāda instrumentus aizsargā īpaši tiesiskās aizsardzības pasākumi, ko var pielīdzināt b) punktā minētajiem instrumentiem, piemēram, netirgojamiem RMBD, kas nav vērtspapīri.

Turklāt darījuma partneris nevar kā nodrošinājumu iesniegt ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru, ja šis darījuma partneris (vai kāda trešā persona, ar kuru tam ir ciešas saiknes) veic ar aktīviem nodrošinātā vērtspapīra valūtas riska ierobežošanu, slēdzot valūtas riska ierobežošanas darījumu ar emitentu kā riska ierobežošanas darījuma partneris, vai nodrošina likviditāti 20 % vai vairāk procentu apjomā no aktīvu, kas nodrošināti ar vērtspapīriem, atlikuma.”;

| c) | 4. tabulu “Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošie aktīvi” groza šādi:






  — | 4. zemsvītras piezīmi svītro, |
| --- | --- | --- |

c)

4. tabulu “Eurosistēmas monetārās politikas operācijām atbilstošie aktīvi” groza šādi:

—

4. zemsvītras piezīmi svītro,

| — | atbilstības kritēriju ailē vārdus “Ar kredītprasībām saistītie noteicošie likumi” aizstāj ar vārdiem “Noteicošie likumi”, |
| --- | --- |

—

atbilstības kritēriju ailē vārdus “Ar kredītprasībām saistītie noteicošie likumi” aizstāj ar vārdiem “Noteicošie likumi”,

| — | tirgojamo aktīvu ailes desmitajā rindā vārdus “Neattiecas” aizstāj ar “Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem pamatā esošo aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti.”. |
| --- | --- |

—

tirgojamo aktīvu ailes desmitajā rindā vārdus “Neattiecas” aizstāj ar “Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem pamatā esošo aktīvu iegādi regulē ES dalībvalsts tiesību akti.”.

| 16) | 6.3.1. sadaļu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu ceturto daļu:
  “Attiecībā uz ECAI avotiem novērtējumam jābūt balstītam uz publiski pieejamu kredītreitingu. Eurosistēma patur sev tiesības pieprasīt skaidrojumu, ja uzskata to par nepieciešamu. Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem kredītreitingi jāskaidro publiski pieejamā kredītreitinga ziņojumā, t. i., detalizētā pirmspārdošanas vai jaunas emisijas ziņojumā, ietverot arī vispusēju strukturālo un tiesisko aspektu analīzi, detalizētu nodrošinājuma pūla novērtējumu, darījuma dalībnieku un arī visu pārējo būtisko tā detaļu analīzi. Turklāt ECAI regulāri (vismaz reizi ceturksnī) jāpublicē ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru uzraudzības ziņojumi (3). Šajos ziņojumos kā minimums jāietver jaunākā informācija par galveno darījumu datiem (piemēram, nodrošinājuma pūla sastāvs, darījumu dalībnieki, kapitāla struktūra) un arī darbības rezultātiem. |
| --- | --- | --- |

16)

6.3.1. sadaļu groza šādi:

a)

iekļauj šādu ceturto daļu:

“Attiecībā uz ECAI avotiem novērtējumam jābūt balstītam uz publiski pieejamu kredītreitingu. Eurosistēma patur sev tiesības pieprasīt skaidrojumu, ja uzskata to par nepieciešamu. Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem kredītreitingi jāskaidro publiski pieejamā kredītreitinga ziņojumā, t. i., detalizētā pirmspārdošanas vai jaunas emisijas ziņojumā, ietverot arī vispusēju strukturālo un tiesisko aspektu analīzi, detalizētu nodrošinājuma pūla novērtējumu, darījuma dalībnieku un arī visu pārējo būtisko tā detaļu analīzi. Turklāt ECAI regulāri (vismaz reizi ceturksnī) jāpublicē ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru uzraudzības ziņojumi (3). Šajos ziņojumos kā minimums jāietver jaunākā informācija par galveno darījumu datiem (piemēram, nodrošinājuma pūla sastāvs, darījumu dalībnieki, kapitāla struktūra) un arī darbības rezultātiem.

| b) | piektās daļas 26. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:
  ““A” kredītreitings nozīmē minimālo ilgtermiņa reitingu – Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai Moody’s“A3”, vai DBRS“AL”.”; |
| --- | --- |

b)

piektās daļas 26. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

““A” kredītreitings nozīmē minimālo ilgtermiņa reitingu – Fitch vai Standard & Poor’s“A–” vai Moody’s“A3”, vai DBRS“AL”.”;

| c) | ar šādu tekstu aizstāj sesto un septīto daļu:
  “Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai kāda emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst augstu kredītstandartu prasībām, pamatojoties uz jebkādu informāciju, ko Eurosistēma varētu uzskatīt par būtisku, un ar šādu pamatojumu tā var noraidīt aktīvus, ierobežot to izmantošanu vai piemērot papildu diskontus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību pret risku saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu. Šādus pasākumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti. Ja noraidījums balstās uz pamatotu informāciju, jebkurai šādas darījuma partneru vai uzraudzības institūciju pārsūtītas informācijas izmantošanai jābūt pilnībā atbilstošai un nepieciešamai Eurosistēmas institucionālo monetārās politikas piemērošanas uzdevumu izpildei.
  Aktīvus, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kuriem Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemērojusi līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai uzņēmumi, par kuriem ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tiem dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, var izslēgt no atbilstošo aktīvu saraksta.”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu tekstu aizstāj sesto un septīto daļu:

“Eurosistēma patur sev tiesības noteikt, vai kāda emisija, emitents, debitors vai garantijas devējs atbilst augstu kredītstandartu prasībām, pamatojoties uz jebkādu informāciju, ko Eurosistēma varētu uzskatīt par būtisku, un ar šādu pamatojumu tā var noraidīt aktīvus, ierobežot to izmantošanu vai piemērot papildu diskontus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību pret risku saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu. Šādus pasākumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti. Ja noraidījums balstās uz pamatotu informāciju, jebkurai šādas darījuma partneru vai uzraudzības institūciju pārsūtītas informācijas izmantošanai jābūt pilnībā atbilstošai un nepieciešamai Eurosistēmas institucionālo monetārās politikas piemērošanas uzdevumu izpildei.

Aktīvus, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kuriem Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemērojusi līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai uzņēmumi, par kuriem ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tiem dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, var izslēgt no atbilstošo aktīvu saraksta.”;

| 17) | 6.3.4. sadaļas apakšsadaļā “Ārējo kredītnovērtējuma iestāžu avots” pirmās daļas otrā ievilkuma pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “ECAI jāatbilst darbības kritērijiem un jāsniedz atbilstošs aptvērums, lai nodrošinātu efektīvu ECAF īstenošanu.” |
| --- | --- |

17)

6.3.4. sadaļas apakšsadaļā “Ārējo kredītnovērtējuma iestāžu avots” pirmās daļas otrā ievilkuma pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“ECAI jāatbilst darbības kritērijiem un jāsniedz atbilstošs aptvērums, lai nodrošinātu efektīvu ECAF īstenošanu.”

| 18) | 6.4.1. sadaļu groza šādi:






  a) | ar šādu teikumu aizstāj otrās daļas pēdējo teikumu:
  “Riska kontroles pasākumi kopumā saskaņoti visā euro zonā (4), un tiem visā euro zonā būtu jānodrošina konsekventi, caurredzami un nediskriminējoši nosacījumi jebkura veida atbilstošajiem aktīviem visā euro zonā. |
| --- | --- | --- |

18)

6.4.1. sadaļu groza šādi:

a)

ar šādu teikumu aizstāj otrās daļas pēdējo teikumu:

“Riska kontroles pasākumi kopumā saskaņoti visā euro zonā (4), un tiem visā euro zonā būtu jānodrošina konsekventi, caurredzami un nediskriminējoši nosacījumi jebkura veida atbilstošajiem aktīviem visā euro zonā.

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Eurosistēma patur sev tiesības piemērot papildu riska kontroles pasākumus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību pret risku saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu. Šādi riska kontroles pasākumi, kas piemērojami konsekventā, caurredzamā un nediskriminējošā veidā, var tikt piemēroti arī atsevišķiem darījuma partneriem, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu šādu aizsardzību.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Eurosistēma patur sev tiesības piemērot papildu riska kontroles pasākumus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību pret risku saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu. Šādi riska kontroles pasākumi, kas piemērojami konsekventā, caurredzamā un nediskriminējošā veidā, var tikt piemēroti arī atsevišķiem darījuma partneriem, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu šādu aizsardzību.”;

| c) | 7. ielikumu “Riska kontroles pasākumi” aizstāj ar šādu:

  “7. IELIKUMS


  Riska kontroles pasākumi


  Eurosistēma veic šādus riska kontroles pasākumus.







  — | Novērtējuma diskonti



  Pamatā esošo aktīvu novērtēšanā Eurosistēma piemēro novērtējuma diskontus. Tas nozīmē, ka pamatā esošā aktīva vērtību aprēķina kā aktīva tirgus vērtību pēc noteikta procenta (novērtējuma diskonta) atskaitīšanas. |
| --- | --- | --- |

c)

7. ielikumu “Riska kontroles pasākumi” aizstāj ar šādu:

“7. IELIKUMS

Riska kontroles pasākumi

Eurosistēma veic šādus riska kontroles pasākumus.

—

Novērtējuma diskonti

Pamatā esošo aktīvu novērtēšanā Eurosistēma piemēro novērtējuma diskontus. Tas nozīmē, ka pamatā esošā aktīva vērtību aprēķina kā aktīva tirgus vērtību pēc noteikta procenta (novērtējuma diskonta) atskaitīšanas.

| — | Starpība līdz tirgus vērtībai (novērtējums pēc tirgus cenas)



  Eurosistēma pieprasa, lai laika gaitā tiktu uzturēta likviditāti nodrošinošo reverso darījumu pamatā esošo aktīvu ar diskontu koriģēta tirgus vērtība. Tas nozīmē, ja, veicot regulāru pārvērtēšanu, tiek konstatēts, ka pamatā esošo aktīvu vērtība kļuvusi zemāka par noteiktu līmeni, nacionālā centrālā banka prasa darījuma partnerim nodrošināt papildu aktīvus vai naudas līdzekļus (t. i., veic papildu nodrošinājuma pieprasījumu). Līdzīgi, ja pamatā esošo aktīvu vērtība pēc pārvērtēšanas pārsniedz noteiktu līmeni, darījuma partneris var saņemt atpakaļ tos aktīvus vai naudas līdzekļus, kuri veido līmeņa pārsniegumu (8. ielikumā sniegti aprēķini, kas attiecas uz papildu nodrošinājuma pieprasījuma veikšanu). (Aprēķini, kas attiecas uz starpības maksājumu veikšanu, ir sniegti 8. ielikumā.) |
| --- | --- |

—

Starpība līdz tirgus vērtībai (novērtējums pēc tirgus cenas)

Eurosistēma pieprasa, lai laika gaitā tiktu uzturēta likviditāti nodrošinošo reverso darījumu pamatā esošo aktīvu ar diskontu koriģēta tirgus vērtība. Tas nozīmē, ja, veicot regulāru pārvērtēšanu, tiek konstatēts, ka pamatā esošo aktīvu vērtība kļuvusi zemāka par noteiktu līmeni, nacionālā centrālā banka prasa darījuma partnerim nodrošināt papildu aktīvus vai naudas līdzekļus (t. i., veic papildu nodrošinājuma pieprasījumu). Līdzīgi, ja pamatā esošo aktīvu vērtība pēc pārvērtēšanas pārsniedz noteiktu līmeni, darījuma partneris var saņemt atpakaļ tos aktīvus vai naudas līdzekļus, kuri veido līmeņa pārsniegumu (8. ielikumā sniegti aprēķini, kas attiecas uz papildu nodrošinājuma pieprasījuma veikšanu). (Aprēķini, kas attiecas uz starpības maksājumu veikšanu, ir sniegti 8. ielikumā.)

Eurosistēma jebkurā laikā var veikt arī šādus riska kontroles pasākumus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību pret risku saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu.

| — | Sākotnējās nodrošinājuma rezerves



  Likviditāti palielinošajos reversajos darījumos Eurosistēma var piemērot sākotnējās nodrošinājuma rezerves. Tas nozīmē, ka darījuma partneriem jānodrošina pamatā esošie aktīvi, kuru vērtība ir vismaz vienāda ar Eurosistēmas piešķirto līdzekļu un sākotnējās rezerves vērtības summu. |
| --- | --- |

—

Sākotnējās nodrošinājuma rezerves

Likviditāti palielinošajos reversajos darījumos Eurosistēma var piemērot sākotnējās nodrošinājuma rezerves. Tas nozīmē, ka darījuma partneriem jānodrošina pamatā esošie aktīvi, kuru vērtība ir vismaz vienāda ar Eurosistēmas piešķirto līdzekļu un sākotnējās rezerves vērtības summu.

| — | Ierobežojumi attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem



  Eurosistēma var piemērot risku ierobežojumus attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem. Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Ierobežojumi attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem

Eurosistēma var piemērot risku ierobežojumus attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem. Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti.

| — | Papildu garantijas



  Lai pieņemtu noteiktus aktīvus, Eurosistēma var pieprasīt papildu garantijas no finansiāli stabiliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Papildu garantijas

Lai pieņemtu noteiktus aktīvus, Eurosistēma var pieprasīt papildu garantijas no finansiāli stabiliem uzņēmumiem.

| — | Izslēgšana



  Eurosistēma var neļaut izmantot noteiktus aktīvus tās monetārās politikas operācijās. Šādu izslēgšanu var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Izslēgšana

Eurosistēma var neļaut izmantot noteiktus aktīvus tās monetārās politikas operācijās. Šādu izslēgšanu var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti.

Aktīvus, ko emitējuši vai garantējuši uzņēmumi, kuriem Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemērojusi līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai uzņēmumi, par kuriem ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tiem dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, var izslēgt no atbilstošo aktīvu saraksta.”;

| 19) | 6.4.2. sadaļu groza šādi:






  a) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmā ievilkuma pirmo teikumu:
  “Atbilstoši tirgojamie aktīvi tiek iekļauti vienā no piecām likviditātes kategorijām, pamatojoties uz emitenta klasifikāciju un aktīva veidu.”; |
| --- | --- | --- |

19)

6.4.2. sadaļu groza šādi:

a)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas pirmā ievilkuma pirmo teikumu:

“Atbilstoši tirgojamie aktīvi tiek iekļauti vienā no piecām likviditātes kategorijām, pamatojoties uz emitenta klasifikāciju un aktīva veidu.”;

| b) | ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas otrā ievilkuma trešo teikumu:
  “I–IV kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem piemērotie diskonti atšķiras atbilstoši parāda instrumentu atlikušajam termiņam un kupona struktūrai, kas aprakstīta 7. tabulā par atbilstošajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ar fiksētu kupona likmi un nulles kupona likmi. (5). |
| --- | --- |

b)

ar šādu teikumu aizstāj pirmās daļas otrā ievilkuma trešo teikumu:

“I–IV kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem piemērotie diskonti atšķiras atbilstoši parāda instrumentu atlikušajam termiņam un kupona struktūrai, kas aprakstīta 7. tabulā par atbilstošajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ar fiksētu kupona likmi un nulles kupona likmi. (5).

| c) | pirmajā daļā iekļauj šādu trešo un ceturto ievilkumu:






  “— | Atsevišķiem V kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem piemēro unikālu 12 % novērtējuma diskontu neatkarīgi no to termiņa vai kupona struktūras. |
| --- | --- | --- |

c)

pirmajā daļā iekļauj šādu trešo un ceturto ievilkumu:

“—

Atsevišķiem V kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem piemēro unikālu 12 % novērtējuma diskontu neatkarīgi no to termiņa vai kupona struktūras.

| — | Atsevišķiem V kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem, kas teorētiski tiek novērtēti saskaņā ar 6.5. sadaļu, tiek piemērots papildu novērtējuma diskonts. Šo diskontu tieši piemēro šā atsevišķā parāda instrumenta teorētiskajam novērtējumam kā novērtējuma pazeminājumu 5 % apjomā.”; |
| --- | --- |

—

Atsevišķiem V kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem, kas teorētiski tiek novērtēti saskaņā ar 6.5. sadaļu, tiek piemērots papildu novērtējuma diskonts. Šo diskontu tieši piemēro šā atsevišķā parāda instrumenta teorētiskajam novērtējumam kā novērtējuma pazeminājumu 5 % apjomā.”;

| d) | ar šādu tabulu aizstāj 6. tabulu:
  “6. TABULA
  Tirgojamo aktīvu likviditātes kategorijas (6)










  I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija | V kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālo valdību parāda instrumenti | Vietējo un reģionālo valdību parāda instrumenti | Tradicionālās nodrošinātās banku obligācijas | Kredītiestāžu parāda instrumenti (nenodrošināti) | Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri |
| Centrālo banku emitētie parāda instrumenti (7) | Lielapjoma nodrošinātās banku obligācijas (8)

  Aģentūru parāda instrumenti (9)

  Starpvalstu parāda instrumenti | Uzņēmumu un citu emitentu emitētie parāda instrumenti (9) | | |

d)

ar šādu tabulu aizstāj 6. tabulu:

“6. TABULA

Tirgojamo aktīvu likviditātes kategorijas (6)

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

V kategorija

Centrālo valdību parāda instrumenti

Vietējo un reģionālo valdību parāda instrumenti

Tradicionālās nodrošinātās banku obligācijas

Kredītiestāžu parāda instrumenti (nenodrošināti)

Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri

Centrālo banku emitētie parāda instrumenti (7)

Lielapjoma nodrošinātās banku obligācijas (8)

Aģentūru parāda instrumenti (9)

Starpvalstu parāda instrumenti

Uzņēmumu un citu emitentu emitētie parāda instrumenti (9)

| e) | ar šādu tekstu aizstāj trešo, ceturto un piekto ievilkumu:






  “— | Novērtējuma diskonti, kas tiek piemēroti visiem tirgojamiem apgriezti mainīgas procentu likmes parāda instrumentiem, kas iekļauti I–IV kategorijā, ir vienādi un aprakstīti 8. tabulā. |
| --- | --- | --- |

e)

ar šādu tekstu aizstāj trešo, ceturto un piekto ievilkumu:

“—

Novērtējuma diskonti, kas tiek piemēroti visiem tirgojamiem apgriezti mainīgas procentu likmes parāda instrumentiem, kas iekļauti I–IV kategorijā, ir vienādi un aprakstīti 8. tabulā.

| — | I–IV kategorijā iekļautajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ar mainīgas procentu likmes kuponu (10) piemēro to pašu diskontu, kas tiek piemērots tādiem instrumentiem ar fiksētas procentu likmes kuponu, kuru termiņu grupa ir 0–1 gads, tajā likviditātes kategorijā, kurā instruments iekļauts. |
| --- | --- |

—

I–IV kategorijā iekļautajiem tirgojamiem parāda instrumentiem ar mainīgas procentu likmes kuponu (10) piemēro to pašu diskontu, kas tiek piemērots tādiem instrumentiem ar fiksētas procentu likmes kuponu, kuru termiņu grupa ir 0–1 gads, tajā likviditātes kategorijā, kurā instruments iekļauts.

| — | Riska kontroles pasākumi, kas piemēroti I–IV kategorijā iekļautajam tirgojamam parāda instrumentam ar vairāk nekā viena veida kupona maksājumu, atkarīgi tikai un vienīgi no atlikušajā instrumenta pastāvēšanas laikā veiktajiem kupona maksājumiem. Šādam instrumentam piemērotais novērtējuma diskonts noteikts vienāds ar vislielāko diskontu, kas piemērojams parāda instrumentiem ar tādu pašu atlikušo termiņu, un tiek ņemti vērā jebkura veida kupona maksājumi, kurus veic atlikušajā instrumenta pastāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

—

Riska kontroles pasākumi, kas piemēroti I–IV kategorijā iekļautajam tirgojamam parāda instrumentam ar vairāk nekā viena veida kupona maksājumu, atkarīgi tikai un vienīgi no atlikušajā instrumenta pastāvēšanas laikā veiktajiem kupona maksājumiem. Šādam instrumentam piemērotais novērtējuma diskonts noteikts vienāds ar vislielāko diskontu, kas piemērojams parāda instrumentiem ar tādu pašu atlikušo termiņu, un tiek ņemti vērā jebkura veida kupona maksājumi, kurus veic atlikušajā instrumenta pastāvēšanas laikā.

| f) | ar šādu tabulu aizstāj 7. tabulu:
  “7. TABULA
  Novērtējuma diskonti, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem














  (%) |
| --- | --- |
| | Likviditātes kategorijas |
| Atlikušais | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija | V kategorija |
| termiņš (gados) | fiksēts kupons | nulles kupons | fiksēts kupons | nulles kupons | fiksēts kupons | nulles kupons | fiksēts kupons | nulles kupons | |
| 0–1 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 1,5 | 6,5 | 6,5 | 12 (11) |
| 1–3 | 1,5 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3 | 8 | 8 |
| 3–5 | 2,5 | 3 | 3,5 | 4 | 4,5 | 5 | 9,5 | 10 |
| 5–7 | 3 | 3,5 | 4,5 | 5 | 5,5 | 6 | 10,5 | 11 |
| 7–10 | 4 | 4,5 | 5,5 | 6,5 | 6,5 | 8 | 11,5 | 13 |
| > 10 | 5,5 | 8,5 | 7,5 | 12 | 9 | 15 | 14 | 20 |

f)

ar šādu tabulu aizstāj 7. tabulu:

“7. TABULA

Novērtējuma diskonti, ko piemēro atbilstošiem tirgojamiem aktīviem

(%)

Likviditātes kategorijas

Atlikušais

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

V kategorija

termiņš (gados)

fiksēts kupons

nulles kupons

fiksēts kupons

nulles kupons

fiksēts kupons

nulles kupons

fiksēts kupons

nulles kupons

0–1

0,5

0,5

1

1

1,5

1,5

6,5

6,5

12 (11)

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3

3

8

8

3–5

2,5

3

3,5

4

4,5

5

9,5

10

5–7

3

3,5

4,5

5

5,5

6

10,5

11

7–10

4

4,5

5,5

6,5

6,5

8

11,5

13

> 10

5,5

8,5

7,5

12

9

15

14

20

| g) | 8. tabulas virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

g)

8. tabulas virsrakstu aizstāj ar šādu:

| 20) | 6.4.3. sadaļas apakšsadaļā “Kredītprasības” pirmā ievilkuma beigās pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(*) | Novērtējuma diskonti, ko piemēro kredītprasībām ar fiksētas procentu likmes maksājumiem, tiek piemēroti arī tām kredītprasībām, kuru procentu maksājumi piesaistīti inflācijai.”; |
| --- | --- | --- |

20)

6.4.3. sadaļas apakšsadaļā “Kredītprasības” pirmā ievilkuma beigās pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(*)

Novērtējuma diskonti, ko piemēro kredītprasībām ar fiksētas procentu likmes maksājumiem, tiek piemēroti arī tām kredītprasībām, kuru procentu maksājumi piesaistīti inflācijai.”;

| 21) | Iekļauj šādu 6.7. sadaļu:
  “6.7.   Nodrošinājuma, kas nav denominēts euro, pieņemšana neparedzētos gadījumos
  Konkrētās situācijās Padome var nolemt pieņemt kā atbilstošu nodrošinājumu noteiktus tirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas viena vai vairākas ārpus euro zonas esošo G10 valstu centrālās valdības vietējā valūtā. Pieņemot šādu lēmumu, jānoskaidro piemērojamie kritēriji un izmantojamās procedūras, izvēloties un mobilizējot ārvalstu nodrošinājumu, t. sk. novērtējuma avoti un principi, riska kontroles pasākumi un norēķina procedūras, un jādara zināmas arī darījuma partneriem.
  Neraugoties uz 6.2.1. sadaļas nosacījumiem, šādus aktīvus var noguldīt/reģistrēt (emitēt), turēt un par tiem norēķināties ārpus EEZ un, kā jau minēts, tie var būt denominēti valūtās, kas nav euro. Visiem šādiem aktīviem, ko izmanto darījuma partneris, jābūt šā darījuma partnera īpašumā.
  Darījuma partneri, kas ir ārpus EEZ vai Šveices esošu kredītiestāžu filiāles, nevar izmantot šādus aktīvus kā nodrošinājumu.” |
| --- | --- |

21)

Iekļauj šādu 6.7. sadaļu:

“6.7.   Nodrošinājuma, kas nav denominēts euro, pieņemšana neparedzētos gadījumos

Konkrētās situācijās Padome var nolemt pieņemt kā atbilstošu nodrošinājumu noteiktus tirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas viena vai vairākas ārpus euro zonas esošo G10 valstu centrālās valdības vietējā valūtā. Pieņemot šādu lēmumu, jānoskaidro piemērojamie kritēriji un izmantojamās procedūras, izvēloties un mobilizējot ārvalstu nodrošinājumu, t. sk. novērtējuma avoti un principi, riska kontroles pasākumi un norēķina procedūras, un jādara zināmas arī darījuma partneriem.

Neraugoties uz 6.2.1. sadaļas nosacījumiem, šādus aktīvus var noguldīt/reģistrēt (emitēt), turēt un par tiem norēķināties ārpus EEZ un, kā jau minēts, tie var būt denominēti valūtās, kas nav euro. Visiem šādiem aktīviem, ko izmanto darījuma partneris, jābūt šā darījuma partnera īpašumā.

Darījuma partneri, kas ir ārpus EEZ vai Šveices esošu kredītiestāžu filiāles, nevar izmantot šādus aktīvus kā nodrošinājumu.”

| 22) | 7.2. sadaļu groza šādi:






  a) | otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Iestādes automātiski tiek atbrīvotas no rezervju prasībām tā izpildes perioda sākumā, kura laikā to atļauja darboties kā kredītiestādei ir atsaukta vai nodota vai kura laikā iesaistītās dalībvalsts tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde pieņem lēmumu par iestādes likvidācijas procesa uzsākšanu. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2531/98 un Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB var arī nediskriminējošā veidā atbrīvot iestādes no to saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā, ja šīm iestādēm Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemēro reorganizācijas pasākumus vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai atbrīvot iestādes, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, vai, ja Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķi netiktu sasniegti, piemērojot saistības šīm konkrētajām iestādēm. Ja lēmums par šādu atbrīvojumu pamatots ar Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķiem, ECB ņem vērā vienu vai vairākus šādus kritērijus:






  — | iestāde ir pilnvarota veikt tikai īpašas mērķfunkcijas, |
| --- | --- | --- | --- |

22)

7.2. sadaļu groza šādi:

a)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Iestādes automātiski tiek atbrīvotas no rezervju prasībām tā izpildes perioda sākumā, kura laikā to atļauja darboties kā kredītiestādei ir atsaukta vai nodota vai kura laikā iesaistītās dalībvalsts tiesu iestāde vai cita kompetenta iestāde pieņem lēmumu par iestādes likvidācijas procesa uzsākšanu. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2531/98 un Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) ECB var arī nediskriminējošā veidā atbrīvot iestādes no to saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā, ja šīm iestādēm Eiropas Kopiena vai kāda dalībvalsts piemēro reorganizācijas pasākumus vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citus pasākumus saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai atbrīvot iestādes, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, vai, ja Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķi netiktu sasniegti, piemērojot saistības šīm konkrētajām iestādēm. Ja lēmums par šādu atbrīvojumu pamatots ar Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmas mērķiem, ECB ņem vērā vienu vai vairākus šādus kritērijus:

—

iestāde ir pilnvarota veikt tikai īpašas mērķfunkcijas,

| — | iestādei ir aizliegts veikt aktīvas bankas darbības funkcijas, konkurējot ar citām kredītiestādēm, |
| --- | --- |

—

iestādei ir aizliegts veikt aktīvas bankas darbības funkcijas, konkurējot ar citām kredītiestādēm,

| — | iestādei ir juridiskas saistības visus savus noguldījumus paredzēt mērķiem, kas saistīti ar palīdzību reģionālajai un/vai starptautiskajai attīstībai.”; |
| --- | --- |

—

iestādei ir juridiskas saistības visus savus noguldījumus paredzēt mērķiem, kas saistīti ar palīdzību reģionālajai un/vai starptautiskajai attīstībai.”;

| b) | ar šādu teikumu aizstāj trešās daļas otro teikumu:
  “ECB arī publisko to iestāžu sarakstu, kuras atbrīvotas no saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā citu iemeslu dēļ, nevis sakarā ar Eiropas Kopienas vai kādas dalībvalsts veiktajiem reorganizācijas pasākumiem vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai iestāžu sarakstu, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām. (12) |
| --- | --- |

b)

ar šādu teikumu aizstāj trešās daļas otro teikumu:

“ECB arī publisko to iestāžu sarakstu, kuras atbrīvotas no saistībām Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā citu iemeslu dēļ, nevis sakarā ar Eiropas Kopienas vai kādas dalībvalsts veiktajiem reorganizācijas pasākumiem vai līdzekļu iesaldēšanu un/vai citiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu, ierobežojot to līdzekļu izmantošanu, vai iestāžu sarakstu, par kurām ECB Padome pieņēmusi lēmumu pārtraukt uz laiku vai liegt tām dalību atklātā tirgus operācijās vai piekļuvi Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām. (12)

| 23) | Šādi groza 7.3. sadaļu:






  a) | apakšsadaļā “Rezervju bāze un rezervju normas” ceturtās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Rezervju bāzē netiek iekļautas saistības pret citām iestādēm, kas ietvertas to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma, un saistības pret ECB un iesaistītajām nacionālajām centrālajām bankām.”; |
| --- | --- | --- |

23)

Šādi groza 7.3. sadaļu:

a)

apakšsadaļā “Rezervju bāze un rezervju normas” ceturtās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Rezervju bāzē netiek iekļautas saistības pret citām iestādēm, kas ietvertas to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma, un saistības pret ECB un iesaistītajām nacionālajām centrālajām bankām.”;

| b) | apakšsadaļā “Rezervju bāze un rezervju normas” piektās daļas trešo un ceturto teikumu aizstāj ar:
  “Šī rezervju norma norādīta Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). ECB nosaka nulles rezervju normu šādām saistību kategorijām: “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, “repo” un “parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem” (sk. 9. ielikumu).”; |
| --- | --- |

b)

apakšsadaļā “Rezervju bāze un rezervju normas” piektās daļas trešo un ceturto teikumu aizstāj ar:

“Šī rezervju norma norādīta Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). ECB nosaka nulles rezervju normu šādām saistību kategorijām: “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, “repo” un “parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem” (sk. 9. ielikumu).”;

| c) | 9. ielikumu “Rezervju bāze un rezervju normas” aizstāj ar šādu:

  “9. IELIKUMS


  Rezervju bāze un rezervju normas


  A.   Saistības, kuras iekļautas rezervju bāzē un kurām tiek piemērota pozitīva rezervju norma


  Noguldījumi (13)








  — | Noguldījumi uz nakti |
| --- | --- | --- |

c)

9. ielikumu “Rezervju bāze un rezervju normas” aizstāj ar šādu:

“9. IELIKUMS

Rezervju bāze un rezervju normas

A.   Saistības, kuras iekļautas rezervju bāzē un kurām tiek piemērota pozitīva rezervju norma

Noguldījumi (13)

—

Noguldījumi uz nakti

| — | Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 2 gadiem

| — | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 2 gadiem

Emitētie parāda vērtspapīri

| — | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem

B.   Saistības, kuras iekļautas rezervju bāzē un kurām tiek piemērota nulles rezervju norma

Noguldījumi (13)

| — | Noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem

| — | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem

| — | Repo |
| --- | --- |

—

Repo

Emitētie parāda vērtspapīri

| — | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

—

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem

C.   Saistības, kas nav iekļautas rezervju bāzē

| — | Saistības pret citām iestādēm, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma |
| --- | --- |

—

Saistības pret citām iestādēm, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma

| — | Saistības pret ECB un nacionālajām centrālajām bankām |
| --- | --- |

—

Saistības pret ECB un nacionālajām centrālajām bankām

| 24) | I pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:






  a) | 6. piemēra I tabulas pirmo rindu aizstāj ar šādu:











  “A aktīvs | Lielapjoma nodrošinātā banku obligācija | 30.8.2008 | Fiksētā procentu likme | 6 mēneši | 4 gadi | 3,50 %”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

I pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:

a)

6. piemēra I tabulas pirmo rindu aizstāj ar šādu:

“A aktīvs

Lielapjoma nodrošinātā banku obligācija

30.8.2008

Fiksētā procentu likme

6 mēneši

4 gadi

3,50 %”;

| b) | 6. piemēra apakšsadaļā “Iezīmēšanas sistēma” pirmās daļas 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar:
  “A aktīvs ir lielapjoma nodrošināta banku obligācija ar fiksētu kupona likmi, kuras dzēšanas termiņš ir 2008. gada 30. augusts. Tās atlikušais termiņš ir 4 gadi, tāpēc nepieciešamais novērtējuma diskonts ir 3,5 %.” |
| --- | --- |

b)

6. piemēra apakšsadaļā “Iezīmēšanas sistēma” pirmās daļas 1. punkta otro un trešo teikumu aizstāj ar:

“A aktīvs ir lielapjoma nodrošināta banku obligācija ar fiksētu kupona likmi, kuras dzēšanas termiņš ir 2008. gada 30. augusts. Tās atlikušais termiņš ir 4 gadi, tāpēc nepieciešamais novērtējuma diskonts ir 3,5 %.”

| 25) | I pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu “ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra” definīciju:
  “Ar aktīviem nodrošināts vērtspapīrs (asset-backed security): parāda instruments, kas nodrošināts ar stingri nodalītu tādu finanšu aktīvu (fiksētu vai automātiski atjaunojamu) pūlu, kurus var pārvērst skaidrā naudā noteiktā laika periodā. Turklāt var pastāvēt tiesības vai citi aktīvi, kas nodrošina ieņēmumu apkalpošanu vai savlaicīgu sadali vērtspapīra turētājiem. Ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus parasti emitē īpaši izveidota ieguldījumu instrumentsabiedrība, kas ieguvusi finanšu aktīvu pūlu no darījuma iniciatora/pārdevēja. Tādējādi maksājumi par šādiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem galvenokārt atkarīgi no naudas plūsmām, ko rada attiecīgā pūla aktīvi un citas tiesības, kuras paredzētas, lai nodrošinātu savlaicīgus maksājumus, piemēram, likviditātes iespējas, garantijas vai citi elementi, ko parasti pazīst kā kredīta uzlabošanas iespējas.”; |
| --- | --- | --- |

25)

I pielikuma 2. papildinājumu groza šādi:

a)

iekļauj šādu “ar aktīviem nodrošināta vērtspapīra” definīciju:

“Ar aktīviem nodrošināts vērtspapīrs (asset-backed security): parāda instruments, kas nodrošināts ar stingri nodalītu tādu finanšu aktīvu (fiksētu vai automātiski atjaunojamu) pūlu, kurus var pārvērst skaidrā naudā noteiktā laika periodā. Turklāt var pastāvēt tiesības vai citi aktīvi, kas nodrošina ieņēmumu apkalpošanu vai savlaicīgu sadali vērtspapīra turētājiem. Ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus parasti emitē īpaši izveidota ieguldījumu instrumentsabiedrība, kas ieguvusi finanšu aktīvu pūlu no darījuma iniciatora/pārdevēja. Tādējādi maksājumi par šādiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem galvenokārt atkarīgi no naudas plūsmām, ko rada attiecīgā pūla aktīvi un citas tiesības, kuras paredzētas, lai nodrošinātu savlaicīgus maksājumus, piemēram, likviditātes iespējas, garantijas vai citi elementi, ko parasti pazīst kā kredīta uzlabošanas iespējas.”;

| b) | “centrālo banku korespondentattiecību modeļa” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Centrālo banku korespondentattiecību modelis (CCBM) (correspondent central banking model): mehānisms, ko radījusi Eurosistēma, lai darījuma partneri varētu izmantot pamatā esošos aktīvus pārrobežu darījumos. CCBM
  nacionālās centrālās bankas savstarpēji darbojas kā vērtspapīru kontu turētājas. Tas nozīmē, ka katra nacionālā centrālā banka savā vērtspapīru pārvaldes struktūrā atvērusi vērtspapīru kontus visām pārējām nacionālajām centrālajām bankām un ECB. CCBM pieejams arī dažu ārpus Eurosistēmas esošu nacionālo centrālo banku darījuma partneriem.”; |
| --- | --- |

b)

“centrālo banku korespondentattiecību modeļa” definīciju aizstāj ar šādu:

“Centrālo banku korespondentattiecību modelis (CCBM) (correspondent central banking model): mehānisms, ko radījusi Eurosistēma, lai darījuma partneri varētu izmantot pamatā esošos aktīvus pārrobežu darījumos. CCBM
  nacionālās centrālās bankas savstarpēji darbojas kā vērtspapīru kontu turētājas. Tas nozīmē, ka katra nacionālā centrālā banka savā vērtspapīru pārvaldes struktūrā atvērusi vērtspapīru kontus visām pārējām nacionālajām centrālajām bankām un ECB. CCBM pieejams arī dažu ārpus Eurosistēmas esošu nacionālo centrālo banku darījuma partneriem.”;

| c) | iekļauj šādu “valūtas riska ierobežošanas darījuma” definīciju:
  “Valūtas riska ierobežošanas darījums (currency hedge transaction): vienošanās starp emitentu un riska ierobežošanas darījuma partneri, paredzot samazināt daļu no valūtas riska (kas rodas, saņemot naudas plūsmas valūtā, kura nav euro), veicot naudas plūsmu mijmaiņu pret maksājumiem euro, kurus, t. sk. visas riska ierobežošanas darījuma partnera izsniegtās maksājumu garantijas, veiks riska ierobežošanas darījuma partneris.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu “valūtas riska ierobežošanas darījuma” definīciju:

“Valūtas riska ierobežošanas darījums (currency hedge transaction): vienošanās starp emitentu un riska ierobežošanas darījuma partneri, paredzot samazināt daļu no valūtas riska (kas rodas, saņemot naudas plūsmas valūtā, kura nav euro), veicot naudas plūsmu mijmaiņu pret maksājumiem euro, kurus, t. sk. visas riska ierobežošanas darījuma partnera izsniegtās maksājumu garantijas, veiks riska ierobežošanas darījuma partneris.”;

| d) | “dienas beigu” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Dienas beigas (end of day): darbadienas laiks pēc TARGET2 slēgšanas, kurā pabeidz attiecīgajā dienā TARGET2 veikto maksājumu apstrādi.”; |
| --- | --- |

d)

“dienas beigu” definīciju aizstāj ar šādu:

“Dienas beigas (end of day): darbadienas laiks pēc TARGET2 slēgšanas, kurā pabeidz attiecīgajā dienā TARGET2 veikto maksājumu apstrādi.”;

| e) | “ātrās izsoles” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Ātrā izsole (quick tender): izsoles procedūra, ko izmanto Eurosistēma precizējošām operācijām, kad nepieciešams ātri ietekmēt tirgus likviditāti. Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā, un parasti tajās piedalās ierobežots darījuma partneru loks.”; |
| --- | --- |

e)

“ātrās izsoles” definīciju aizstāj ar šādu:

“Ātrā izsole (quick tender): izsoles procedūra, ko izmanto Eurosistēma precizējošām operācijām, kad nepieciešams ātri ietekmēt tirgus likviditāti. Ātrās izsoles parasti veic 90 minūšu laikā, un parasti tajās piedalās ierobežots darījuma partneru loks.”;

| f) | “RTGS (reālā laika bruto norēķinu sistēmas)” definīciju aizstāj ar šādu:
  “RTGS (reālā laika bruto norēķinu) sistēma (RTGS (real time gross settlement) system): norēķinu sistēma, kurā maksājumu apstrāde un norēķins notiek, pamatojoties uz katru atsevišķu maksājuma dokumentu (neizmantojot mijieskaitu) reālajā laikā nepārtraukti. SKK. arī TARGET2.”; |
| --- | --- |

f)

“RTGS (reālā laika bruto norēķinu sistēmas)” definīciju aizstāj ar šādu:

“RTGS (reālā laika bruto norēķinu) sistēma (RTGS (real time gross settlement) system): norēķinu sistēma, kurā maksājumu apstrāde un norēķins notiek, pamatojoties uz katru atsevišķu maksājuma dokumentu (neizmantojot mijieskaitu) reālajā laikā nepārtraukti. SKK. arī TARGET2.”;

| g) | “TARGET” definīciju aizstāj ar šādu:
  “TARGET: TARGET2: sistēmas priekštece, kas darbojās kā decentralizēta struktūra, saistot valstu RTGS sistēmas un ECB maksājumu mehānismu. TARGET sistēmu nomainīja TARGET2 sistēma saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2007/2 13. pantā minēto migrācijas plānu.”; |
| --- | --- |

g)

“TARGET” definīciju aizstāj ar šādu:

“TARGET: TARGET2: sistēmas priekštece, kas darbojās kā decentralizēta struktūra, saistot valstu RTGS sistēmas un ECB maksājumu mehānismu. TARGET sistēmu nomainīja TARGET2 sistēma saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2007/2 13. pantā minēto migrācijas plānu.”;

| h) | iekļauj šādu “novērtējuma pazeminājuma” definīciju:
  “Novērtējuma pazeminājums (valuation markdown): riska kontroles pasākums, ko piemēro reverso darījumu pamatā esošajiem aktīviem, kas nozīmē to, ka centrālā banka piemēro aktīvu teorētiskās tirgus vērtības samazinājumu par noteiktiem procentiem, pirms tiek piemērots novērtējuma diskonts. (14) |
| --- | --- |

h)

iekļauj šādu “novērtējuma pazeminājuma” definīciju:

“Novērtējuma pazeminājums (valuation markdown): riska kontroles pasākums, ko piemēro reverso darījumu pamatā esošajiem aktīviem, kas nozīmē to, ka centrālā banka piemēro aktīvu teorētiskās tirgus vērtības samazinājumu par noteiktiem procentiem, pirms tiek piemērots novērtējuma diskonts. (14)

| 26) | 5. papildinājuma tabula tiek aizstāta ar šādu tabulu:
  “EUROSISTĒMAS INTERNETA LAPAS






  Centrālā banka | Interneta lapa |
| --- | --- | --- |
| Eiropas Centrālā banka | www.ecb.europa.eu |
| Nationale Bank van België/ Banque Nationale de Belgique | www.nbb.be vai www.bnb.be |
| Deutsche Bundesbank | www.bundesbank.de |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | www.centralbank.ie |
| Bank of Greece | www.bankofgreece.gr |
| Banco de España | www.bde.es |
| Banque de France | www.banque-france.fr |
| Banca d’Italia | www.bancaditalia.it |
| Central Bank of Cyprus | www.centralbank.gov.cy |
| Banque centrale du Luxembourg | www.bcl.lu |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/ Central Bank of Malta | www.centralbankmalta.org |
| De Nederlandsche Bank | www.dnb.nl |
| Oesterreichische Nationalbank | www.oenb.at |
| Banco de Portugal | www.bportugal.pt |
| Banka Slovenije | www.bsi.si |
| Suomen Pankki | www.bof.fi” |

26)

5. papildinājuma tabula tiek aizstāta ar šādu tabulu:

“EUROSISTĒMAS INTERNETA LAPAS

Centrālā banka

Interneta lapa

Eiropas Centrālā banka

www.ecb.europa.eu

Nationale Bank van België/ Banque Nationale de Belgique

www.nbb.be vai www.bnb.be

Deutsche Bundesbank

www.bundesbank.de

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

www.centralbank.ie

Bank of Greece

www.bankofgreece.gr

Banco de España

www.bde.es

Banque de France

www.banque-france.fr

Banca d’Italia

www.bancaditalia.it

Central Bank of Cyprus

www.centralbank.gov.cy

Banque centrale du Luxembourg

www.bcl.lu

Bank Ċentrali ta’ Malta/ Central Bank of Malta

www.centralbankmalta.org

De Nederlandsche Bank

www.dnb.nl

Oesterreichische Nationalbank

www.oenb.at

Banco de Portugal

www.bportugal.pt

Banka Slovenije

www.bsi.si

Suomen Pankki

www.bof.fi”

---

(1)  Kopš 2007. gada 19. novembraTARGET decentralizētā tehniskā infrastruktūra aizstāta ar TARGET2 vienoto platformu, caur kuru tiek iesniegti un apstrādāti visi maksājumu uzdevumi un caur kuru maksājumi tiek saņemti tehniskā ziņā tieši tādā pašā veidā. Migrācija uz TARGET2 tika organizēta trijām valstu grupām, dodot iespēju TARGET lietotājiem migrēt uz TARGET2 atšķirīgos posmos un iepriekš noteiktos datumos. Valstu grupu sastāvs bija šāds – 1. grupa (2007. gada 19. novembris): Austrija, Kipra, Vācija, Luksemburga, Malta un Slovēnija; 2. grupa (2008. gada 18. februāris): Beļģija, Somija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle un Spānija; 3. grupa (2008. gada 19. maijs): Grieķija, Itālija un ECB. Ceturtais migrācijas datums (2008. gada 15. septembris) bija paredzēts rezervei. Dažas neiesaistītās nacionālās centrālās bankas arī pievienojušās TARGET2, parakstot atsevišķu līgumu: Latvija un Lietuva (1. grupā), Dānija, Igaunija un Polija (3. grupā).

(2)  Turklāt piekļuve aizdevumu iespējai uz nakti tiek piešķirta tikai tad, kad izpildītas prasības attiecībā uz maksājumu sistēmas infrastruktūru RTGS.”;

(3)  Ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, par kuru pamatā esošiem aktīviem tiek maksāta pamatsumma un procenti reizi pusgadā vai gadā, uzraudzības ziņojumi var tikt iesniegti attiecīgi reizi pusgadā vai gadā.”;

(4)  vērā dažādās dalībvalstīs pastāvošās darbības atšķirības, riska kontroles pasākumi var nedaudz atšķirties. Piemēram, saistībā ar darījuma partneru pamatā esošo aktīvu piegādes procedūrām nacionālajām centrālajām bankām (nacionālajā centrālajā bankā ieķīlāta nodrošinājuma pūla veidā vai atpirkšanas līgumu veidā, kas balstās uz atsevišķiem katram darījumam noteiktiem aktīviem) nelielas atšķirības var rasties saistībā ar novērtēšanas laiku un citām riska kontroles struktūras darbības iezīmēm. Turklāt netirgojamo aktīvu novērtēšanas paņēmienu precizitāte var būt atšķirīga, ko atspoguļo diskontu kopējais līmenis (sk. 6.4.3. sadaļu).”;

(5)  Novērtējuma diskonti, kurus piemēro fiksētas procentu likmes kupona parāda instrumentiem, piemērojami arī parāda instrumentiem, kuru kupons piesaistīts paša emitenta reitinga maiņai vai ar inflāciju indeksētām obligācijām.”;

(6)  ECB emitētie parāda sertifikāti un nacionālo centrālo banku emitētie parāda instrumenti, kas emitēti pirms euro ieviešanas attiecīgajā dalībvalstī, iekļauti I likviditātes kategorijā.”;

(7)  Tikai tie instrumenti, kuru emisijas apjoms ir vismaz 1 miljards euro un kuriem vismaz trīs tirgus veidotāji nosaka regulāras pirkšanas un pārdošanas cenas, iekļauti lielapjoma nodrošināto banku obligāciju klasē.

(8)  Likviditātes II kategorijā iekļauti tikai tie tirgojamie aktīvi, kuru emitentus ECB klasificē kā aģentūras. Citu starpnieku emitētie tirgojamie aktīvi iekļauti III likviditātes kategorijā.

(9)  Emitenta klasifikācija parasti nosaka likviditātes kategoriju. Tomēr V kategorijā tiek iekļauti visi ar aktīviem nodrošinātie vērtspapīri, neņemot vērā emitenta klasifikāciju, un lielapjoma nodrošinātas banku obligācijas tiek iekļautas II kategorijā, savukārt tradicionālās nodrošinātās banku obligācijas un citi kredītiestāžu emitētie parāda instrumenti iekļauti III un IV kategorijā.

(10)  Kupona maksājumu uzskata par mainīgas procentu likmes maksājumu, ja kupons saistīts ar atsauces procentu likmi un ja šim kuponam atbilstošais mainītās procentu likmes periods nav ilgāks par vienu gadu. Kupona maksājumus, kuru periods, kad var mainīt procentu likmi, ir ilgāks par vienu gadu, uzskata par maksājumiem ar fiksētu procentu likmi, un attiecīgais diskonta termiņš ir parāda instrumenta atlikušais termiņš.”;

(11)  Atsevišķiem V kategorijā iekļautajiem parāda instrumentiem, kas teorētiski tiek novērtēti saskaņā ar 6.5. sadaļu, tiek piemērots papildu novērtējuma diskonts. Šo diskontu tieši piemēro šā atsevišķā parāda instrumenta teorētiskajam novērtējumam kā novērtējuma pazeminājumu 5 % apjomā.”;

(12)  Saraksti pieejami sabiedrībai ECB interneta lapā (www.ecb.europa.eu).”

(13)  2004. gada 16. decembra Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 2181/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu sektora konsolidēto bilanci (ECB/2001/13) un Regulu (EK) Nr. 63/2002 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu korporāciju noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2001/18), nepārprotami pausta prasība noguldījumu saistības uzrādīt pēc nominālvērtības (ECB/2004/21; OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.). Nominālvērtība nozīmē pamatsummas apjomu, kas parādniekam saskaņā ar līgumsaistībām jāatmaksā kreditoram. Šis grozījums bija nepieciešams, jo Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem veikti grozījumi (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.), lai noteiktus finanšu instrumentus varētu novērtēt pēc patiesās vērtības.”

(14)  Tādējādi, piemēram, ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem (V likviditātes kategorija), ko novērtē, izmantojot teorētisku cenu, vispirms tiek piemērots novērtējuma pazeminājums 5 % apjomā, bet pēc tam – novērtējuma diskonts 12 % apjomā. Tas atbilst kopējam diskontam 16,4 % apjomā.”;

---

II PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2000/7 II pielikumu.

| 1. | I nodaļas 6. punkta pirmās daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | apturēta vai atcelta licence, kas darījuma partnerim piešķirta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko grozītas Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK un atcelta Padomes Direktīva 93/22/EEK (1), kā tās ieviesusi attiecīgā Eurosistēmas dalībvalsts;” |
| --- | --- | --- |

1.

I nodaļas 6. punkta pirmās daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

apturēta vai atcelta licence, kas darījuma partnerim piešķirta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko grozītas Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/12/EK un atcelta Padomes Direktīva 93/22/EEK (1), kā tās ieviesusi attiecīgā Eurosistēmas dalībvalsts;”

| 2. | I nodaļas 6. punkta pirmās daļas h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | pret darījumu partneri sākti pasākumi, kas minēti Direktīvas 2006/48/EK 30., 31., 33. un 34. pantā;”. |
| --- | --- | --- |

2.

I nodaļas 6. punkta pirmās daļas h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

pret darījumu partneri sākti pasākumi, kas minēti Direktīvas 2006/48/EK 30., 31., 33. un 34. pantā;”.

| 3. | I nodaļas 6. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu p) līdz t) apakšpunktu:






  “p) | uz darījuma partneri attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi Kopienas noteikti pasākumi, kas ierobežo darījuma partnera tiesības izmantot viņa līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

3.

I nodaļas 6. punkta pirmajā daļā iekļauj šādu p) līdz t) apakšpunktu:

“p)

uz darījuma partneri attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi Kopienas noteikti pasākumi, kas ierobežo darījuma partnera tiesības izmantot viņa līdzekļus;

| q) | uz darījuma partneri attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi dalībvalsts saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu noteikti pasākumi, kas ierobežo darījuma partnera tiesības izmantot viņa līdzekļus; |
| --- | --- |

q)

uz darījuma partneri attiecas līdzekļu iesaldēšana un/vai citi dalībvalsts saskaņā ar Līguma 60. panta 2. punktu noteikti pasākumi, kas ierobežo darījuma partnera tiesības izmantot viņa līdzekļus;

| r) | uz darījuma partnera līdzekļiem vai to daļu attiecas rīkojums par līdzekļu iesaldēšanu, aresta uzlikšanu, apķīlāšanu vai jebkura cita procedūra nolūkā aizsargāt publiskās intereses vai darījuma partnera kreditoru tiesības; |
| --- | --- |

r)

uz darījuma partnera līdzekļiem vai to daļu attiecas rīkojums par līdzekļu iesaldēšanu, aresta uzlikšanu, apķīlāšanu vai jebkura cita procedūra nolūkā aizsargāt publiskās intereses vai darījuma partnera kreditoru tiesības;

| s) | darījuma partnera aktīvi vai to būtiska daļa nodoti citam uzņēmumam; |
| --- | --- |

s)

darījuma partnera aktīvi vai to būtiska daļa nodoti citam uzņēmumam;

| t) | jebkurš pastāvošs vai nākotnē iespējams gadījums, kura iestāšanās var apdraudēt darījuma partnera saistību izpildi, kas paredzētas līgumos, ko tas noslēdzis monetārās politikas operāciju veikšanai, vai jebkuros citos noteikumos, kuri piemērojami attiecībām starp darījuma partneri un jebkuru Eurosistēmas centrālo banku.” |
| --- | --- |

t)

jebkurš pastāvošs vai nākotnē iespējams gadījums, kura iestāšanās var apdraudēt darījuma partnera saistību izpildi, kas paredzētas līgumos, ko tas noslēdzis monetārās politikas operāciju veikšanai, vai jebkuros citos noteikumos, kuri piemērojami attiecībām starp darījuma partneri un jebkuru Eurosistēmas centrālo banku.”

| 4. | I nodaļas 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Apakšpunktos a) un b) norādītajos gadījumos darījumus pārtrauc automātiski; apakšpunktos b), c) un q) norādītajos gadījumos darījumus var pārtraukt automātiski; gadījumos d)–o) un r)–t) darījumu pārtraukšana nav automātiska un par darījumu pārtraukšanu ir tiesības lemt centrālajai bankai (tas ir, ir jāiesniedz paziņojums par saistību nepildīšanu). Šāds paziņojums par saistību nepildīšanu var piešķirt labvēlības periodu, kas nav lielāks par trīs darba dienām, lai izlabotu konkrēto pārkāpumu. Attiecībā uz saistību nepildīšanas gadījumiem, uz ko attiecas izvēles tiesības, noteikumi par šādas spējas īstenojumu skaidri norāda šāda īstenojuma sekas.” |
| --- | --- |

4.

I nodaļas 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Apakšpunktos a) un b) norādītajos gadījumos darījumus pārtrauc automātiski; apakšpunktos b), c) un q) norādītajos gadījumos darījumus var pārtraukt automātiski; gadījumos d)–o) un r)–t) darījumu pārtraukšana nav automātiska un par darījumu pārtraukšanu ir tiesības lemt centrālajai bankai (tas ir, ir jāiesniedz paziņojums par saistību nepildīšanu). Šāds paziņojums par saistību nepildīšanu var piešķirt labvēlības periodu, kas nav lielāks par trīs darba dienām, lai izlabotu konkrēto pārkāpumu. Attiecībā uz saistību nepildīšanas gadījumiem, uz ko attiecas izvēles tiesības, noteikumi par šādas spējas īstenojumu skaidri norāda šāda īstenojuma sekas.”

| 5. | I nodaļas 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7. | Attiecīgie līgumiskie vai normatīvie noteikumi, ko piemēro NCB, nodrošina, ka saistību nepildīšanas gadījumā NCB ir tiesības izmantot šādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus: pārtraukums uz laiku vai aizliegums darījuma partnerim piedalīties atklātā tirgus operācijās, pārtraukums uz laiku vai aizliegums darījuma partnerim piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, neizpildīto līgumu vai darījumu laušana, prasība paātrināti izpildīt prasības, kuru termiņš vēl nav pienācis vai ir nosacīts. NCB var būt tiesības piemērot arī vienu no šādiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem: darījuma partnera noguldījumu NCB izmantošana prasību pret darījuma partneri ieskaitam, saistību pret darījuma partneri izpildes atlikšana līdz brīdim, kad apmierinātas prasības pret darījuma partneri, saistību neizpildes procentu samaksas pieprasīšana, darījuma partnera saistību neizpildes rezultātā ciesto zaudējumu atlīdzības pieprasīšana. Turklāt attiecīgie līgumiskie vai normatīvie noteikumi, ko piemēro NCB, nodrošina, ka saistību neizpildes gadījumā NCB ir tāds tiesiskais statuss, kas tai ļauj nekavējoties atsavināt kā nodrošinājumu sniegtos aktīvus tādā veidā, kas NCB ļauj atgūt izsniegtā kredīta vērtību, ja darījuma partneris laikus nesedz negatīvo bilanci. Lai nodrošinātu noteikto pasākumu vienotu piemērošanu, ECB Padome var lemt par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, t. sk. pārtraukumu uz laiku vai aizliegumu darījuma partnerim piedalīties atklātā tirgus operācijās vai piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām.” |
| --- | --- | --- |

5.

I nodaļas 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.

Attiecīgie līgumiskie vai normatīvie noteikumi, ko piemēro NCB, nodrošina, ka saistību nepildīšanas gadījumā NCB ir tiesības izmantot šādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus: pārtraukums uz laiku vai aizliegums darījuma partnerim piedalīties atklātā tirgus operācijās, pārtraukums uz laiku vai aizliegums darījuma partnerim piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām, neizpildīto līgumu vai darījumu laušana, prasība paātrināti izpildīt prasības, kuru termiņš vēl nav pienācis vai ir nosacīts. NCB var būt tiesības piemērot arī vienu no šādiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem: darījuma partnera noguldījumu NCB izmantošana prasību pret darījuma partneri ieskaitam, saistību pret darījuma partneri izpildes atlikšana līdz brīdim, kad apmierinātas prasības pret darījuma partneri, saistību neizpildes procentu samaksas pieprasīšana, darījuma partnera saistību neizpildes rezultātā ciesto zaudējumu atlīdzības pieprasīšana. Turklāt attiecīgie līgumiskie vai normatīvie noteikumi, ko piemēro NCB, nodrošina, ka saistību neizpildes gadījumā NCB ir tāds tiesiskais statuss, kas tai ļauj nekavējoties atsavināt kā nodrošinājumu sniegtos aktīvus tādā veidā, kas NCB ļauj atgūt izsniegtā kredīta vērtību, ja darījuma partneris laikus nesedz negatīvo bilanci. Lai nodrošinātu noteikto pasākumu vienotu piemērošanu, ECB Padome var lemt par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, t. sk. pārtraukumu uz laiku vai aizliegumu darījuma partnerim piedalīties atklātā tirgus operācijās vai piekļūt Eurosistēmas pastāvīgajām iespējām.”

| 6. | II nodaļas apakšsadaļā “Iezīmes, kas kopīgas visiem atgriezeniskiem darījumiem” svītro 15. punkta 2. zemsvītras piezīmi. |
| --- | --- |

6.

II nodaļas apakšsadaļā “Iezīmes, kas kopīgas visiem atgriezeniskiem darījumiem” svītro 15. punkta 2. zemsvītras piezīmi.

---

(1)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

---

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/46

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2008. gada 11. decembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā

(ECB/2008/21)

(2009/100/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar ECBS Statūtu 47.2. panta otro un trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Lai atspoguļotu politiskos lēmumus un notikumus tirgū, jāgroza 2006. gada 10. novembra Pamatnostādne ECB/2006/16 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1). |
| --- | --- |

(1)

Lai atspoguļotu politiskos lēmumus un notikumus tirgū, jāgroza 2006. gada 10. novembra Pamatnostādne ECB/2006/16 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (1).

| (2) | Lai uzlabotu Eiropas Centrālā bankas (ECB) finanšu pārskatu pārredzamību, ECB ir pārskatījusi informācijas atklāšanas politiku attiecībā uz vērtspapīru darījumiem. Daļa no pārskatītās politikas paredz, ka vērtspapīri, kas agrāk tika uzskatīti par finanšu pamatlīdzekļiem, jāklasificē no bilances posteņa “Pārējie finanšu aktīvi” uz piemērotu posteni aktīvu pusē atkarībā no emitenta izcelsmes, nomināla valūtas un tā, vai vērtspapīri tiek turēti līdz termiņa beigām. Turklāt visi finanšu instrumenti, kas ir daļa no iezīmēta portfeļa, jāiekļauj postenī “Pārējie finanšu aktīvi”. |
| --- | --- |

(2)

Lai uzlabotu Eiropas Centrālā bankas (ECB) finanšu pārskatu pārredzamību, ECB ir pārskatījusi informācijas atklāšanas politiku attiecībā uz vērtspapīru darījumiem. Daļa no pārskatītās politikas paredz, ka vērtspapīri, kas agrāk tika uzskatīti par finanšu pamatlīdzekļiem, jāklasificē no bilances posteņa “Pārējie finanšu aktīvi” uz piemērotu posteni aktīvu pusē atkarībā no emitenta izcelsmes, nomināla valūtas un tā, vai vērtspapīri tiek turēti līdz termiņa beigām. Turklāt visi finanšu instrumenti, kas ir daļa no iezīmēta portfeļa, jāiekļauj postenī “Pārējie finanšu aktīvi”.

| (3) | Pamatnostādnē ECB/2006/16 nav precīzu noteikumu attiecībā uz nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumiem, standartizētajiem valūtas kursa nākotnes līgumiem un standartizētajiem kapitāla nākotnes līgumiem. Šādi instrumenti arvien biežāk tiek lietoti finanšu tirgos, un tie var būt nozīmīgi ECB ārējo rezervju pārvaldīšanā. Ja nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumus var uzskaitīt tāpat kā parastos procentu likmes mijmaiņas darījumus, standartizētie valūtas kursa nākotnes līgumi un standartizētie kapitāla nākotnes līgumi jāuzskaita tāpat kā standartizētie procentu likmes nākotnes līgumi. |
| --- | --- |

(3)

Pamatnostādnē ECB/2006/16 nav precīzu noteikumu attiecībā uz nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumiem, standartizētajiem valūtas kursa nākotnes līgumiem un standartizētajiem kapitāla nākotnes līgumiem. Šādi instrumenti arvien biežāk tiek lietoti finanšu tirgos, un tie var būt nozīmīgi ECB ārējo rezervju pārvaldīšanā. Ja nākotnes procentu likmes mijmaiņas līgumus var uzskaitīt tāpat kā parastos procentu likmes mijmaiņas darījumus, standartizētie valūtas kursa nākotnes līgumi un standartizētie kapitāla nākotnes līgumi jāuzskaita tāpat kā standartizētie procentu likmes nākotnes līgumi.

| (4) | Pašreizējie noteikumi par akciju instrumentiem jāgroza, lai atspoguļotu iespēju ECB ārējo rezervju pārvaldīšanas ietvaros veikt darījumus ar tirgojamiem akciju instrumentiem, |
| --- | --- |

(4)

Pašreizējie noteikumi par akciju instrumentiem jāgroza, lai atspoguļotu iespēju ECB ārējo rezervju pārvaldīšanas ietvaros veikt darījumus ar tirgojamiem akciju instrumentiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2006/16 groza šādi.

| 1) | Ar šādu punktu aizstāj 5. panta 2. punktu:
  “2.   Darījumus ar vērtspapīriem, t. sk. akciju instrumentiem, ārvalstu valūtā var turpināt reģistrēt saskaņā ar skaidras naudas/norēķinu pieeju. Saistītos procentu uzkrājumus, tostarp prēmijas vai diskontus, reģistrē katru dienu no tūlītējo norēķinu dienas.” |
| --- | --- |

1)

Ar šādu punktu aizstāj 5. panta 2. punktu:

“2.   Darījumus ar vērtspapīriem, t. sk. akciju instrumentiem, ārvalstu valūtā var turpināt reģistrēt saskaņā ar skaidras naudas/norēķinu pieeju. Saistītos procentu uzkrājumus, tostarp prēmijas vai diskontus, reģistrē katru dienu no tūlītējo norēķinu dienas.”

| 2) | Šādi groza 7. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
  “2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic ceturkšņa pārvērtēšanas dienā pēc vidējā tirgus kursa un cenām. Tas neliedz pārskata sniedzējām iestādēm iekšējām vajadzībām pārvērtēt savus portfeļus biežāk, ceturkšņa laikā ziņojot tikai par datiem pēc darījumu vērtības.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Šādi groza 7. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Zelta, ārvalstu valūtas instrumentu, vērtspapīru, kas netiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, un finanšu instrumentu (bilances un ārpusbilances) pārvērtēšanu veic ceturkšņa pārvērtēšanas dienā pēc vidējā tirgus kursa un cenām. Tas neliedz pārskata sniedzējām iestādēm iekšējām vajadzībām pārvērtēt savus portfeļus biežāk, ceturkšņa laikā ziņojot tikai par datiem pēc darījumu vērtības.”;

| b) | pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Vērtspapīrus, kas tiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, vērtē pēc amortizētām izmaksām, un tie pakļauti cenas samazinājumam.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Vērtspapīrus, kas tiek klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām, un netirgojami vērtspapīri, vērtē pēc amortizētām izmaksām, un tie pakļauti cenas samazinājumam.”

| 3) | Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 5. punktu:
  “5.   Reversos darījumus, tostarp vērtspapīru aizdošanas darījumus, kas veikti saskaņā ar automatizētu vērtspapīru aizdošanas programmu, reģistrē ar ietekmi uz bilanci attiecībā uz šādiem darījumiem tikai, ja skaidras naudas veidā ir sniegts nodrošinājums, kas noguldīts attiecīgās NCB vai ECB kontā.” |
| --- | --- |

3)

Ar šādu punktu aizstāj 8. panta 5. punktu:

“5.   Reversos darījumus, tostarp vērtspapīru aizdošanas darījumus, kas veikti saskaņā ar automatizētu vērtspapīru aizdošanas programmu, reģistrē ar ietekmi uz bilanci attiecībā uz šādiem darījumiem tikai, ja skaidras naudas veidā ir sniegts nodrošinājums, kas noguldīts attiecīgās NCB vai ECB kontā.”

| 4) | Šādi groza 9. pantu:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:
  “1.   Šis pants piemērojams tirgojamiem akciju instrumentiem (akcijām vai akciju fondiem) neatkarīgi no tā, vai darījumus veic tieši ziņošanas iestāde vai starpnieks, izņemot darbības, ko veic attiecībā uz pensiju fondiem, līdzdalību kapitālā, ieguldījumiem meitasuzņēmumos vai būtisku līdzdalību kapitālā.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Šādi groza 9. pantu:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   Šis pants piemērojams tirgojamiem akciju instrumentiem (akcijām vai akciju fondiem) neatkarīgi no tā, vai darījumus veic tieši ziņošanas iestāde vai starpnieks, izņemot darbības, ko veic attiecībā uz pensiju fondiem, līdzdalību kapitālā, ieguldījumiem meitasuzņēmumos vai būtisku līdzdalību kapitālā.”;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
  “2.   Akciju instrumenti ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ir ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas peļņas un zaudējumu aprēķinu izdarīt ar neto vidējo izmaksu metodi vai ar vidējo izmaksu metodi.”; |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:

“2.   Akciju instrumenti ārvalstu valūtās, kas norādīti pie “pārējiem aktīviem”, neveido daļu no vispārējās valūtas pozīcijas, bet ir daļa no atsevišķa valūtas turējuma. Ir ieteicams attiecīgās ārvalstu valūtas peļņas un zaudējumu aprēķinu izdarīt ar neto vidējo izmaksu metodi vai ar vidējo izmaksu metodi.”;

| c) | ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:
  “3.   Akciju portfeļu pārvērtēšana notiek saskaņā ar 7. panta 2. punktu. Pārvērtēšana notiek par katru posteni atsevišķi. Attiecībā uz akciju fondiem cenas pārvērtēšana notiek pēc neto bāzes, nevis par katru akciju atsevišķi. Ieskaits starp dažādām akcijām vai dažādiem akciju fondiem netiek veikts.”; |
| --- | --- |

c)

ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:

“3.   Akciju portfeļu pārvērtēšana notiek saskaņā ar 7. panta 2. punktu. Pārvērtēšana notiek par katru posteni atsevišķi. Attiecībā uz akciju fondiem cenas pārvērtēšana notiek pēc neto bāzes, nevis par katru akciju atsevišķi. Ieskaits starp dažādām akcijām vai dažādiem akciju fondiem netiek veikts.”;

| d) | tiek pievienots šāds 4.–8. punkts:
  “4.   Darījumus reģistrē bilancē pēc darījuma cenas.
  5.   Starpniecības maksu reģistrē kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva cenā, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu pārskatā.
  6.   Iegādātās dividendes summu iekļauj akciju instrumenta cenā. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni.
  7.   Dividenžu uzkrājumus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti akciju instrumentu tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.
  8.   Ar tiesību emisiju rīkojas kā ar atsevišķu aktīvu pēc emitēšanas. Iegādes cenu aprēķina, pamatojoties uz akcijas vidējo cenu, jaunas iegādes bāzes cenu un esošo un jauno akciju proporciju. Alternatīvi tiesību cena var pamatoties uz tiesību tirgus vērtību, akciju veco vidējo cenu un akciju tirgus cenu pirms tiesību emisijas.” |
| --- | --- |

d)

tiek pievienots šāds 4.–8. punkts:

“4.   Darījumus reģistrē bilancē pēc darījuma cenas.

5.   Starpniecības maksu reģistrē kā darījuma izmaksas, kas jāiekļauj aktīva cenā, vai kā izdevumus peļņas un zaudējumu pārskatā.

6.   Iegādātās dividendes summu iekļauj akciju instrumenta cenā. Bezdividenžu dienā, kamēr dividenžu maksa vēl nav saņemta, iegādāto dividenžu summu var uzskatīt par atsevišķu posteni.

7.   Dividenžu uzkrājumus perioda beigās neiegrāmato, jo tie jau ir atspoguļoti akciju instrumentu tirgus cenā, izņemot akcijas, kas kotētas bez dividendēm.

8.   Ar tiesību emisiju rīkojas kā ar atsevišķu aktīvu pēc emitēšanas. Iegādes cenu aprēķina, pamatojoties uz akcijas vidējo cenu, jaunas iegādes bāzes cenu un esošo un jauno akciju proporciju. Alternatīvi tiesību cena var pamatoties uz tiesību tirgus vērtību, akciju veco vidējo cenu un akciju tirgus cenu pirms tiesību emisijas.”

| 5) | Šādi groza 16. pantu:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Standartizētie nākotnes līgumi”; |
| --- | --- | --- |

5)

Šādi groza 16. pantu:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Standartizētie nākotnes līgumi”;

| b) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:
  “1.   Standartizētos nākotnes līgumus tirdzniecības dienā reģistrē ārpusbilances kontos.” |
| --- | --- |

b)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.   Standartizētos nākotnes līgumus tirdzniecības dienā reģistrē ārpusbilances kontos.”

| 6) | Ar šādu punktu aizstāj 17. panta 3. punktu:
  “3.   Katru procentu likmes mijmaiņas darījumu novērtē pēc tirgus cenas, vajadzības gadījumā pārrēķinot euro pēc tūlītējā valūtas kursa. Tiek ieteikts nerealizētos zaudējumus, kas pārnesti uz peļņas un zaudējumu pārskatu gada beigās, sekojošos gados amortizēt, nākotnes procentu likmes mijmaiņas darījumu gadījumā amortizāciju sākt no darījuma valutēšanas dienas un amortizāciju veikt lineāri. Nerealizēto pārvērtēšanas peļņu kreditē pārvērtēšanas kontā.” |
| --- | --- |

6)

Ar šādu punktu aizstāj 17. panta 3. punktu:

“3.   Katru procentu likmes mijmaiņas darījumu novērtē pēc tirgus cenas, vajadzības gadījumā pārrēķinot euro pēc tūlītējā valūtas kursa. Tiek ieteikts nerealizētos zaudējumus, kas pārnesti uz peļņas un zaudējumu pārskatu gada beigās, sekojošos gados amortizēt, nākotnes procentu likmes mijmaiņas darījumu gadījumā amortizāciju sākt no darījuma valutēšanas dienas un amortizāciju veikt lineāri. Nerealizēto pārvērtēšanas peļņu kreditē pārvērtēšanas kontā.”

| 7) | Pamatnostādnes ECB/2006/16 II, IV un IX pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

7)

Pamatnostādnes ECB/2006/16 II, IV un IX pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2008. gada 31. decembrī.

3. pants

Adresāti

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 11. decembrī

ECB Padomes vārdā —

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 348, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2006/16 II, IV un IX pielikumu groza šādi:

| 1) | Šādi groza II pielikumu:






  a) | iekļauj šādu definīciju:
  “Iezīmēts portfelis: ir iezīmēts ieguldījums, kas bilances aktīvu pusē tiek turēts kā atbilstošo posteņu fonds, ko veido vērtspapīri, akciju instrumenti, noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, līdzdalība un/vai ieguldījumi meitasuzņēmumos. Tas atbilst identificējamam postenim bilances pasīvu pusē neatkarīgi no tā, vai pastāv juridiski vai citādi ierobežojumi.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Šādi groza II pielikumu:

a)

iekļauj šādu definīciju:

“Iezīmēts portfelis: ir iezīmēts ieguldījums, kas bilances aktīvu pusē tiek turēts kā atbilstošo posteņu fonds, ko veido vērtspapīri, akciju instrumenti, noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, līdzdalība un/vai ieguldījumi meitasuzņēmumos. Tas atbilst identificējamam postenim bilances pasīvu pusē neatkarīgi no tā, vai pastāv juridiski vai citādi ierobežojumi.”;

| b) | tiek svītrota “finanšu pamatlīdzekļu” definīcija; |
| --- | --- |

b)

tiek svītrota “finanšu pamatlīdzekļu” definīcija;

| c) | iekļauj šādu definīciju:
  “Līdz termiņa beigām turēti vērtspapīri: ir vērtspapīri ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētu termiņu, ko NCB ir nolūks paturēt līdz to termiņa beigām.” |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu definīciju:

“Līdz termiņa beigām turēti vērtspapīri: ir vērtspapīri ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētu termiņu, ko NCB ir nolūks paturēt līdz to termiņa beigām.”

| 2) | IV pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:
  “AKTĪVI










  Bilances postenis (1) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Vērtēšanas princips | Piemērošanas apjoms (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi |
| 1 | 1 | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu. | Tirgus vērtība | Obligāti |
| 2 | 2 | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | | |
| 2.1 | 2.1 | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”. |

2)

IV pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:

“AKTĪVI

Bilances postenis (1)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Vērtēšanas princips

Piemērošanas apjoms (2)

Aktīvi

1

1

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu.

Tirgus vērtība

Obligāti

2

2

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1

2.1

Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto) |
| --- | --- |

b)

Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| c) | Pārējās prasības
  Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā |
| --- | --- |

c)

Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

| c) | Pārējās prasības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

2.2

2.2

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti
  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

3

3

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

| a)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

a)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības
  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

4

4

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1

4.1

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena

Obligāti

| c) | Kredīti ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas
  Noguldījumi pēc nominālvērtībs |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtībs

Obligāti

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| d)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

4.2

4.2

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

Aizdevumi saskaņā ar ERM II nosacījumiem

Nominālvērtība

Obligāti

5

5

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

5.1. līdz 5.5. postenis: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (3)

5.1

5.1

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.2

5.2

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.3

5.3

Precizējošās reversās operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.4

5.4

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.5

5.5

Aizdevumu iespēja uz nakti

Diennakts likviditātes instruments ar noteiktu procentu likmi pret atbilstīgajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.6

5.6

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

6

6

Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

7

7

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī “Pārējie finanšu instrumenti”: kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles obligācijas, naudas tirgus dokumenti, ko tur tieši, ietverot valdības vērtspapīrus, kas radušies laikā pirms EMS, kas izteikti euro; ECB parādzīmes, kas nopirktas precizēšanas nolūkā

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas/diskontus amortizē

Obligāti

| iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

Obligāti

8

8

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, aizdevumi)

Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

Obligāti

—

9

Eurosistēmas iekšējās prasības +

—

9.1

Līdzdalības daļa ECB +

Tikai NCB bilances posteni

Katras NCB kapitāla daļa ECB saskaņā ar Līgumu un attiecīgo parakstītā kapitāla atslēgu un iemaksas saskaņā ar Statūtu 49.2. pantu

Cena

Obligāti

—

9.2

Prasības, kas ekvivalentas ārvalstu rezervju pārvedumam +

Tikai NCB bilances postenis

Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējiem (un papildu) ārvalstu rezervju pārvedumiem saskaņā ar Līguma noteikumiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.3

Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju +

Tikai ECB bilances postenis

NCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.4

Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā +
  (*)

Attiecībā uz NCB: neto prasības, kas saistītas ar banknošu izvietošanas atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summa un to līdzsvarojošais grāmatvedības ieraksts, kas noteikts ar Lēmumu ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu NCB monetāro ienākumu sadalījumu no 2002. finanšu gada

Attiecībā uz ECB: prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2001/15

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.5

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) +

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | Neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

Neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB* |
| --- | --- |

c)

citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB*

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

9

10

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķina kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

9

11

Pārējie aktīvi

9

11.1

Euro zonas monētas

Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents

Nominālvērtība

Obligāti

9

11.2

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācijas likmes:

| — | datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi:
  4 gadi |
| --- | --- |

—

datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi:

4 gadi

| — | iekārtas, mēbeles un augi ēkā:
  10 gadi |
| --- | --- |

—

iekārtas, mēbeles un augi ēkā:

10 gadi

| — | ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi:
  25 gadi |
| --- | --- |

—

ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi:

25 gadi

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

Iesaka

9

11.3

Citi finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami akciju instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Iesaka

| b) | Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

b)

Cena pakļauta samazinājumam

Iesaka

| c) | Ieguldījumi filiālēs vai būtiska līdzdalība
  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

Iesaka

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| f) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| g) | Atlikumi bankās un kredīti
  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās

Iesaka

9

11.4

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

9

11.5

Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

Obligāti

9

11.6

Dažādi

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Pārvērtēšanas pagaidu konti (tikai bilances postenis gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”). Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata. Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem. Monētas, kas denominētas nacionālajās (euro zonas) valūtas vienībās. Tekošie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). Neto pensiju aktīvi

Nominālvērtība vai cena

Iesaka

Pārvērtēšanas pagaidu konti

Pārvērtēšanas starpība starp vidējo cenu un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

Pārvērtēšanas pagaidu konti:

obligāti

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

Tirgus vērtība

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem:

obligāti

—

12

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

Obligāti

| 3) | Vārdus “Pārskaitījumi uz valūtas kursa un cenu riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā” IX pielikuma 2.3. apakšvirsraksta tabulas pirmajā ailē aizstāj ar vārdiem “Pārskaitījumi uz valūtas kursa, procentu likmes un zelta cenas riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā”. |
| --- | --- |

3)

Vārdus “Pārskaitījumi uz valūtas kursa un cenu riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā” IX pielikuma 2.3. apakšvirsraksta tabulas pirmajā ailē aizstāj ar vārdiem “Pārskaitījumi uz valūtas kursa, procentu likmes un zelta cenas riska uzkrājumu un pārskaitījumi no tā”.

---

(1)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formām, kas sniegtas V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un gada konsolidētā bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formu, kas sniegta VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “+”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

(2)  Grāmatvedības principi, kas uzskaitīti šajā pielikumā ir obligāti ECB kontiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB kontos Eurosistēmas nolūkos (t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai).

(3)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.”

---

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/59

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2009. gada 20. janvāris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām

(ECB/2009/1)

(2009/101/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1. pantu un 14.3. pantu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu, 18.2. pantu un 20. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido dalībvalstu, kas ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”), nacionālās centrālas bankas (NCB), lai visās iesaistītajās dalībvalstīs šādu politiku īstenotu vienoti. |
| --- | --- |

(1)

Vienotas monetārās politikas īstenošanai jānosaka instrumenti un procedūras, kas jāizmanto Eurosistēmai, ko veido dalībvalstu, kas ieviesušas euro (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”), nacionālās centrālas bankas (NCB), lai visās iesaistītajās dalībvalstīs šādu politiku īstenotu vienoti.

| (2) | Ņemot vērā nesenos notikumus ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru tirgos, vajadzīgas dažas pārmaiņas Eurosistēmas vienotās monetārās politikas noteikšanā un īstenošanā. Jo īpaši nepieciešams mainīt kredītreitinga prasības attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kā arī pārtraukt dažu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru kategoriju izmantošanu Eurosistēmas kredītoperācijās, lai nodrošinātu atbilstību ECBS Statūtu 18.1. pantam, kas nosaka, ka kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem veic, aizdodot pret pietiekamu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā nesenos notikumus ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru tirgos, vajadzīgas dažas pārmaiņas Eurosistēmas vienotās monetārās politikas noteikšanā un īstenošanā. Jo īpaši nepieciešams mainīt kredītreitinga prasības attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kā arī pārtraukt dažu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru kategoriju izmantošanu Eurosistēmas kredītoperācijās, lai nodrošinātu atbilstību ECBS Statūtu 18.1. pantam, kas nosaka, ka kredītoperācijas ar kredītiestādēm un citiem tirgus dalībniekiem veic, aizdodot pret pietiekamu nodrošinājumu.

| (3) | Viens no riska kontroles pasākumiem, ko Eurosistēma var lietot, lai saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret riskiem, ir ierobežojumu ieviešana attiecībā uz par nodrošinājumu izmantotajiem aktīviem vai to emitentiem. Lai Eurosistēmu aizsargātu pret kredītriska radīto apdraudējumu, nepieciešams ierobežot emitentu koncentrāciju, kā nodrošinājumu izmantojot nenodrošinātās obligācijas, |
| --- | --- |

(3)

Viens no riska kontroles pasākumiem, ko Eurosistēma var lietot, lai saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret riskiem, ir ierobežojumu ieviešana attiecībā uz par nodrošinājumu izmantotajiem aktīviem vai to emitentiem. Lai Eurosistēmu aizsargātu pret kredītriska radīto apdraudējumu, nepieciešams ierobežot emitentu koncentrāciju, kā nodrošinājumu izmantojot nenodrošinātās obligācijas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi I pielikumā

2000. gada 31. augusta Pamatnostādnes ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) I pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Pārbaude

Ne vēlāk kā 2009. gada 30. janvārī NCB nosūta ECB sīku pārskatu par dokumentiem un līdzekļiem, ar kuru palīdzību tās plāno panākt atbilstību šai pamatnostādnei.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2009. gada 20. janvārī. Pamatnostādnes 1. pants piemērojams, sākot ar 2009. gada 1. martu.

4. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta iesaistīto dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 20. janvārī

ECB Padomes vārdā —

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2000/7 I pielikumu groza šādi:

| 1) | 6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Aktīva veids” ceturtās daļas c) apakšpunkts tiek aizstāts ar šādu apakšpunktu:






  “c) | tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes vai līdzīgas prasības, kas rodas no kredītriska nodošanas, izmantojot atvasinātos kredītinstrumentus vai citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus (1). Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kas emitēti pirms 2009. gada 1. marta, no prasības neietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus tiek atbrīvoti līdz 2010. gada 1. martam. |
| --- | --- | --- |

1)

6.2.1. sadaļas apakšsadaļā “Aktīva veids” ceturtās daļas c) apakšpunkts tiek aizstāts ar šādu apakšpunktu:

“c)

tie nedrīkst kopumā vai daļēji, faktiski vai potenciāli ietvert ar kredītiem saistītas parādzīmes vai līdzīgas prasības, kas rodas no kredītriska nodošanas, izmantojot atvasinātos kredītinstrumentus vai citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus (1). Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kas emitēti pirms 2009. gada 1. marta, no prasības neietvert citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienus tiek atbrīvoti līdz 2010. gada 1. martam.

| 2) | 6.3.1. sadaļas piektajā daļā pēc otrā teikuma iekļauj šādu teikumu:
  “Attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti no 2009. gada 1. marta, Eurosistēmas augsta kredītstandarta prasība tiek definēta kā “AAA” kredītreitings emisijas brīdī, minimālajam kredītspējas slieksnim vērtspapīra pastāvēšanas laikā esot “A” kredītreitinga līmenī (2). |
| --- | --- |

2)

6.3.1. sadaļas piektajā daļā pēc otrā teikuma iekļauj šādu teikumu:

“Attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti no 2009. gada 1. marta, Eurosistēmas augsta kredītstandarta prasība tiek definēta kā “AAA” kredītreitings emisijas brīdī, minimālajam kredītspējas slieksnim vērtspapīra pastāvēšanas laikā esot “A” kredītreitinga līmenī (2).

| 3) | 6.4.2. sadaļas pirmajā daļā iekļauj šādu trešo ievilkumu:






  “— | Eurosistēma ierobežo emitenta vai uzņēmuma, ar kuru emitentam ir 6.2.3. sadaļā izklāstītajām juridiskajām prasībām atbilstošas ciešas saiknes, emitēto nenodrošināto banku obligāciju izmantošanu. Viena emitenta vai uzņēmuma, ar kuru emitentam ir ciešas saiknes, emitētās nenodrošinātās banku obligācijas darījuma partneris var izmantot kā nodrošinājumu tā, lai Eurosistēmas šādiem aktīviem noteiktā vērtība pēc diskontu piemērošanas nepārsniegtu 10 % no attiecīgā darījuma partnera kopējā nodrošinājuma vērtības pēc diskonta piemērošanas. Šo ierobežojumu nepiemēro nenodrošinātām banku obligācijām, par kurām galvojumu sniegusi publiskā sektora iestāde, kam ir tiesības iekasēt nodokļus, vai gadījumos, ja iepriekš minēto nenodrošināto banku obligāciju vērtība pēc diskonta piemērošanas nepārsniedz 50 miljonus euro. Uz nenodrošinātajām banku obligācijām, kas kā nodrošinājums Eurosistēmai iesniegtas līdz 2009. gada 20. janvārim, šo ierobežojumu neattiecina līdz 2010. gada 1. martam. Divu vai vairāku nenodrošināto banku obligāciju emitentu apvienošanās vai šādu emitentu ciešu saikņu izveidošanas gadījumā šos emitentus gada laikā pēc apvienošanās vai ciešas saiknes nodibināšanās šā ierobežojuma kontekstā uzskata par vienu emitentu grupu.” |
| --- | --- | --- |

3)

6.4.2. sadaļas pirmajā daļā iekļauj šādu trešo ievilkumu:

“—

Eurosistēma ierobežo emitenta vai uzņēmuma, ar kuru emitentam ir 6.2.3. sadaļā izklāstītajām juridiskajām prasībām atbilstošas ciešas saiknes, emitēto nenodrošināto banku obligāciju izmantošanu. Viena emitenta vai uzņēmuma, ar kuru emitentam ir ciešas saiknes, emitētās nenodrošinātās banku obligācijas darījuma partneris var izmantot kā nodrošinājumu tā, lai Eurosistēmas šādiem aktīviem noteiktā vērtība pēc diskontu piemērošanas nepārsniegtu 10 % no attiecīgā darījuma partnera kopējā nodrošinājuma vērtības pēc diskonta piemērošanas. Šo ierobežojumu nepiemēro nenodrošinātām banku obligācijām, par kurām galvojumu sniegusi publiskā sektora iestāde, kam ir tiesības iekasēt nodokļus, vai gadījumos, ja iepriekš minēto nenodrošināto banku obligāciju vērtība pēc diskonta piemērošanas nepārsniedz 50 miljonus euro. Uz nenodrošinātajām banku obligācijām, kas kā nodrošinājums Eurosistēmai iesniegtas līdz 2009. gada 20. janvārim, šo ierobežojumu neattiecina līdz 2010. gada 1. martam. Divu vai vairāku nenodrošināto banku obligāciju emitentu apvienošanās vai šādu emitentu ciešu saikņu izveidošanas gadījumā šos emitentus gada laikā pēc apvienošanās vai ciešas saiknes nodibināšanās šā ierobežojuma kontekstā uzskata par vienu emitentu grupu.”

| 4) | 6.4.1. sadaļas 7. ielikumu aizstāj ar šādu ielikumu:
  “7.   IELIKUMS

  Riska kontroles pasākumi


  Eurosistēma veic šādus riska kontroles pasākumus:







  — | Novērtējuma diskonti



  Pamatā esošo aktīvu novērtēšanā Eurosistēma piemēro novērtējuma diskontus. Tas nozīmē, ka pamatā esošā aktīva vērtību aprēķina kā aktīva tirgus vērtību pēc noteikta procenta (novērtējuma diskonta) atskaitīšanas. |
| --- | --- | --- |

4)

6.4.1. sadaļas 7. ielikumu aizstāj ar šādu ielikumu:

“7.   IELIKUMS

Riska kontroles pasākumi

Eurosistēma veic šādus riska kontroles pasākumus:

—

Novērtējuma diskonti

Pamatā esošo aktīvu novērtēšanā Eurosistēma piemēro novērtējuma diskontus. Tas nozīmē, ka pamatā esošā aktīva vērtību aprēķina kā aktīva tirgus vērtību pēc noteikta procenta (novērtējuma diskonta) atskaitīšanas.

| — | Starpība līdz tirgus vērtībai (novērtējums pēc tirgus cenas)



  Eurosistēma pieprasa, lai laika gaitā tiktu uzturēta likviditāti nodrošinošo reverso darījumu pamatā esošo aktīvu ar diskontu koriģēta tirgus vērtība. Tas nozīmē, ja, veicot regulāru pārvērtēšanu, tiek konstatēts, ka pamatā esošo aktīvu vērtība kļuvusi zemāka par noteiktu līmeni, nacionālā centrālā banka prasa darījuma partnerim nodrošināt papildu aktīvus vai naudas līdzekļus (t. i., veic papildu nodrošinājuma pieprasījumu). Līdzīgi, ja pamatā esošo aktīvu vērtība pēc pārvērtēšanas pārsniedz noteiktu līmeni, darījuma partneris var saņemt atpakaļ tos aktīvus vai naudas līdzekļus, kuri veido līmeņa pārsniegumu. (8. ielikumā sniegti aprēķini, kas attiecas uz papildu nodrošinājuma pieprasījuma veikšanu.) |
| --- | --- |

—

Starpība līdz tirgus vērtībai (novērtējums pēc tirgus cenas)

Eurosistēma pieprasa, lai laika gaitā tiktu uzturēta likviditāti nodrošinošo reverso darījumu pamatā esošo aktīvu ar diskontu koriģēta tirgus vērtība. Tas nozīmē, ja, veicot regulāru pārvērtēšanu, tiek konstatēts, ka pamatā esošo aktīvu vērtība kļuvusi zemāka par noteiktu līmeni, nacionālā centrālā banka prasa darījuma partnerim nodrošināt papildu aktīvus vai naudas līdzekļus (t. i., veic papildu nodrošinājuma pieprasījumu). Līdzīgi, ja pamatā esošo aktīvu vērtība pēc pārvērtēšanas pārsniedz noteiktu līmeni, darījuma partneris var saņemt atpakaļ tos aktīvus vai naudas līdzekļus, kuri veido līmeņa pārsniegumu. (8. ielikumā sniegti aprēķini, kas attiecas uz papildu nodrošinājuma pieprasījuma veikšanu.)

| — | Ierobežojumi saistībā ar nenodrošinātu banku obligāciju izmantošanu



  Eurosistēma nenodrošināto banku obligāciju izmantošanai piemēro 6.4.2. sadaļā aprakstītos ierobežojumus. |
| --- | --- |

—

Ierobežojumi saistībā ar nenodrošinātu banku obligāciju izmantošanu

Eurosistēma nenodrošināto banku obligāciju izmantošanai piemēro 6.4.2. sadaļā aprakstītos ierobežojumus.

Eurosistēma jebkurā laikā var veikt arī šādus riska kontroles pasākumus, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu Eurosistēmai pienācīgu aizsardzību saskaņā ar ECBS Statūtu 18.1. pantu.

| — | Sākotnējās nodrošinājuma rezerves



  Likviditāti palielinošajos reversajos darījumos Eurosistēma var piemērot sākotnējās nodrošinājuma rezerves. Tas nozīmē, ka darījuma partneriem jānodrošina pamatā esošie aktīvi, kuru vērtība ir vismaz vienāda ar Eurosistēmas piešķirto līdzekļu un sākotnējās rezerves vērtības summu. |
| --- | --- |

—

Sākotnējās nodrošinājuma rezerves

Likviditāti palielinošajos reversajos darījumos Eurosistēma var piemērot sākotnējās nodrošinājuma rezerves. Tas nozīmē, ka darījuma partneriem jānodrošina pamatā esošie aktīvi, kuru vērtība ir vismaz vienāda ar Eurosistēmas piešķirto līdzekļu un sākotnējās rezerves vērtības summu.

| — | Ierobežojumi attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem



  Papildus nenodrošinātajām banku obligācijām piemērotajiem ierobežojumiem Eurosistēma var piemērot ierobežojumus attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Ierobežojumi attiecībā uz emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem

Papildus nenodrošinātajām banku obligācijām piemērotajiem ierobežojumiem Eurosistēma var piemērot ierobežojumus attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar emitentiem/debitoriem vai garantijas devējiem Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti.

| — | Papildu garantijas



  Lai pieņemtu noteiktus aktīvus, Eurosistēma var pieprasīt papildu garantijas no finansiāli stabiliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Papildu garantijas

Lai pieņemtu noteiktus aktīvus, Eurosistēma var pieprasīt papildu garantijas no finansiāli stabiliem uzņēmumiem.

| — | Izslēgšana



  Eurosistēma var neļaut izmantot noteiktus aktīvus tās monetārās politikas operācijās. Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti.” |
| --- | --- |

—

Izslēgšana

Eurosistēma var neļaut izmantot noteiktus aktīvus tās monetārās politikas operācijās. Šādus ierobežojumus var piemērot arī konkrētiem darījuma partneriem, īpaši tad, ja šķiet, ka darījuma partnera kredītu kvalitāte ļoti spēcīgi korelē ar darījuma partnera iesniegto nodrošinājuma aktīvu kredītu kvalitāti.”

| 5) | 5. papildinājuma tabula tiek aizstāta ar šādu tabulu:
  “EUROSISTĒMAS INTERNETA LAPAS






  Centrālā Banka | Interneta lapa |
| --- | --- | --- |
| European Central Bank | www.ecb.europa.eu |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | www.nbb.be vai www.bnb.be |
| Deutsche Bundesbank | www.bundesbank.de |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | www.centralbank.ie |
| Bank of Greece | www.bankofgreece.gr |
| Banco de España | www.bde.es |
| Banque de France | www.banque-france.fr |
| Banca d’Italia | www.bancaditalia.it |
| Central Bank of Cyprus | www.centralbank.gov.cy |
| Banque centrale du Luxembourg | www.bcl.lu |
| Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta | www.centralbankmalta.org |
| De Nederlandsche Bank | www.dnb.nl |
| Österreichische Nationalbank | www.oenb.at |
| Banco de Portugal | www.bportugal.pt |
| Národná banka Slovenska | www.nbs.sk |
| Banka Slovenije | www.bsi.si |
| Suomen Pankki | www.bof.fi” |

5)

5. papildinājuma tabula tiek aizstāta ar šādu tabulu:

“EUROSISTĒMAS INTERNETA LAPAS

Centrālā Banka

Interneta lapa

European Central Bank

www.ecb.europa.eu

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

www.nbb.be vai www.bnb.be

Deutsche Bundesbank

www.bundesbank.de

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

www.centralbank.ie

Bank of Greece

www.bankofgreece.gr

Banco de España

www.bde.es

Banque de France

www.banque-france.fr

Banca d’Italia

www.bancaditalia.it

Central Bank of Cyprus

www.centralbank.gov.cy

Banque centrale du Luxembourg

www.bcl.lu

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

www.centralbankmalta.org

De Nederlandsche Bank

www.dnb.nl

Österreichische Nationalbank

www.oenb.at

Banco de Portugal

www.bportugal.pt

Národná banka Slovenska

www.nbs.sk

Banka Slovenije

www.bsi.si

Suomen Pankki

www.bof.fi”

---

(1)  Šī prasība neizslēdz ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus, ja emisijas struktūra ietver divus īpaša mērķa uzņēmumus un ja attiecībā uz šiem īpaša mērķa uzņēmumiem ir izpildīta “pārdošanas” prasība, lai otrā īpaša mērķa uzņēmuma emitētie vērtspapīri tieši vai netieši būti nodrošināti ar sākotnējo aktīvu pūlu, neizmantojot citus laidienus. Turklāt citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienu jēdziens neaptver nodrošinātās banku obligācijas, kas atbilst 22. panta 4. punktam Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvā 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.).”

(2)  “AAA” ir Fitch, Standard & Poor’s vai DBRS ilgtermiņa “AAA” reitings vai Moody’s ilgtermiņa “Aaa” reitings.”

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/62

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 94/06/COL

(2006. gada 19. aprīlis),

ar ko piecdesmit septīto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zona līgumu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī šā līguma 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. protokola I daļas 1. pantu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā (4) ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),

TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJAIS” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,

TĀ KĀ Eiropas Komisija ir sniegusi Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (6) attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, aizstājot iepriekšējo Komisijas Ieteikumu 96/280/EK (7) attiecībā uz mazo un vidējo uzņēmumu definīciju,

TĀ KĀ Valsts atbalsta vadlīniju iepriekšējā 10. nodaļa, kurā bija ietverts Komisijas Ieteikums 96/280/EK, ar Uzraudzības iestādes 2003. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 198/03/COL (8) tika atcelta tādēļ, ka jaunajā Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā jaunā MVU definīcija tika ietverta arī pielikumā Komisijas grupveida atbrīvojuma regulai par valsts atbalstu MVU (9),

TĀ KĀ MVU definīciju izmanto kā vispārēju norādes elementu Valsts atbalsta vadlīnijās, kuras ietver vairākas norādes uz MVU definīciju, Uzraudzības iestāde atzīst par lietderīgu, ka jaunā, Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā MVU definīcija ietverama Valsts atbalsta vadlīnijās,

TĀ KĀ Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK sniegtā jaunā mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīcija tādējādi ir jāietver Valsts atbalsta vadlīnijās kā jauna 10. nodaļa,

TĀ KĀ citas Valsts atbalsta vadlīniju nodaļas atsaucas uz iepriekšējo mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, kas sniegta agrākajā 10. nodaļā un tādēļ tā jāgroza, norādot jauno mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju,

ATGĀDINOT, ka Uzraudzības iestāde ir apspriedusies ar Eiropas Komisiju par Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK ietveršanu Valsts atbalsta vadlīnijās,

ATGĀDINOT, ka Iestāde ir apspriedusies ar EBTA valstīm, 2006. gada 7. februārī nosūtot attiecīgas vēstules Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta vadlīnijas ir grozītas, ieviešot jaunu 10. nodaļu, kurā sniegta mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīcija. Jaunā 10. nodaļa tiek iekļauta un veido šā lēmuma neatņemamu sastāvdaļu. Citas Valsts atbalsta vadlīniju nodaļas, kurās norādīts uz iepriekšējo mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, kas sniegta agrākajā 10. nodaļā, tiek grozītas, norādot uz jauno mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju, kas sniegta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK.

Jauno 10. nodaļu piemēro no brīža, kad to pieņem Iestāde.

2. pants

EBTA valstis tiek informētas ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un iekļauto jauno Iestādes Valsts atbalsta vadlīniju 10. nodaļu.

3. pants

Eiropas Komisiju informē saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju un pievienojot jauno Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta vadlīniju 10. nodaļu.

4. pants

Lēmumu, ietverot tā pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē 2006. gada 19. aprīlī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kurt JAEGER

---

(1)  Turpmāk tekstā – “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk tekstā – “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums”.

3

(4)  Turpmāk tekstā ar apzīmējumu “Valsts atbalsta vadlīnijas” jāsaprot Uzraudzības iestādes pieņemtais paziņojums, vadlīniju u. c. šajā jomā pieņemto dokumentu kopums.

4

(5)  Sākotnēji publicēts OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un tajā pašā datumā EEZ papildinājumā Nr. 32. Atjaunināta Valsts atbalsta vadlīniju versija pieejama Iestādes tīmekļa vietnē: www.eftasurv.int

5

(6)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

6

(7)  OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.

7

(8)  OV L 120, 12.5.2005., 39. lpp.

8

(9)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.), kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.). Abas regulas ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 88/2002 (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.) un Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 10.3.2005., 49. lpp.) ir ietvertas EEZ līguma XV pielikuma 1.f sadaļā.

9

---

PIELIKUMS

“10.   ATBALSTS MIKROUZŅĒMUMIEM, MAZIEM UN VIDĒJIEM UZŅĒMUMIEM (MVU)

10.1.   Ievads

| 1. | Iepriekšējā 10. nodaļā bija iekļauts Komisijas Ieteikums 96/280/EK (1) par mazu un vidēju uzņēmumu definīciju. Pamatojoties uz vairākām interpretācijas grūtībām, kas radās, piemērojot Komisijas Ieteikumu 96/280/EK, un pēc apsvērumiem, kurus saņēma no uzņēmumiem, bija vajadzīgi vairāki grozījumi Komisijas Ieteikumā 96/280/EK. Tomēr skaidrības nolūkā Komisija tā vietā nolēma aizstāt Komisijas Ieteikumu 96/280/EK ar jaunu Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK, kurā ietverta jauna mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (turpmāk tekstā – “MVU”) definīcija. |
| --- | --- |

1.

Iepriekšējā 10. nodaļā bija iekļauts Komisijas Ieteikums 96/280/EK (1) par mazu un vidēju uzņēmumu definīciju. Pamatojoties uz vairākām interpretācijas grūtībām, kas radās, piemērojot Komisijas Ieteikumu 96/280/EK, un pēc apsvērumiem, kurus saņēma no uzņēmumiem, bija vajadzīgi vairāki grozījumi Komisijas Ieteikumā 96/280/EK. Tomēr skaidrības nolūkā Komisija tā vietā nolēma aizstāt Komisijas Ieteikumu 96/280/EK ar jaunu Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK, kurā ietverta jauna mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (turpmāk tekstā – “MVU”) definīcija.

| 2. | Uzraudzības iestāde svītroja iepriekšējo 10. nodaļu (kurā bija ietverts Komisijas Ieteikums 96/280/EK) ar Uzraudzības iestādes 2003. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 198/03/COL (2) tādēļ, ka jaunajā Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā jaunā MVU definīcija tika ietverta arī pielikumā Komisijas grupveida atbrīvojuma regulai par valsts atbalstu MVU (3). |
| --- | --- |

2.

Uzraudzības iestāde svītroja iepriekšējo 10. nodaļu (kurā bija ietverts Komisijas Ieteikums 96/280/EK) ar Uzraudzības iestādes 2003. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 198/03/COL (2) tādēļ, ka jaunajā Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā jaunā MVU definīcija tika ietverta arī pielikumā Komisijas grupveida atbrīvojuma regulai par valsts atbalstu MVU (3).

| 3. | Tomēr, ņemot vērā, ka definīciju izmanto kā vispārēju norādes elementu Valsts atbalsta vadlīnijās, kas ietver vairākas norādes uz MVU definīciju, Uzraudzības iestāde atzīst par lietderīgu, ka jaunā, Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā MVU definīcija ietverama Valsts atbalsta vadlīnijās. Tāpēc jaunajā 10. nodaļā ir iekļauta jaunā MVU definīcija, kas minēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (4). |
| --- | --- |

3.

Tomēr, ņemot vērā, ka definīciju izmanto kā vispārēju norādes elementu Valsts atbalsta vadlīnijās, kas ietver vairākas norādes uz MVU definīciju, Uzraudzības iestāde atzīst par lietderīgu, ka jaunā, Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteiktā MVU definīcija ietverama Valsts atbalsta vadlīnijās. Tāpēc jaunajā 10. nodaļā ir iekļauta jaunā MVU definīcija, kas minēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (4).

| 4. | Skaidri jānorāda, ka saskaņā ar:






  i) | EK Līguma 48., 81. un 82. pantu atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai un |
| --- | --- | --- |

4.

Skaidri jānorāda, ka saskaņā ar:

i)

EK Līguma 48., 81. un 82. pantu atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai un

| ii) | EEZ līguma 34., 53. un 54. pantu atbilstoši EBTA Tiesas un Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai |
| --- | --- |

ii)

EEZ līguma 34., 53. un 54. pantu atbilstoši EBTA Tiesas un Eiropas Kopienu Tiesas interpretācijai

par uzņēmumu uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp jo īpaši saimnieciskās darbības subjektus, kas nodarbojas ar amatniecību vai cita veida saimniecisko darbību kā individuāls vai ģimenes uzņēmums, partnerības vai apvienības, kas iesaistītas saimnieciskajā darbībā.

| 5. | Joprojām viens no vissvarīgākajiem kritērijiem neapšaubāmi ir darbinieku skaits (“darbinieku skaita kritērijs”), un tas ir jāievēro kā viens no galvenajiem kritērijiem; tomēr nepieciešamais papildinājums ir finanšu kritērija ieviešana, lai aptvertu uzņēmuma apjomu un darbības rezultātus un tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem. Tomēr nebūtu vēlams par vienīgo finansiālo kritēriju izmantot apgrozījumu, īpaši tāpēc, ka uzņēmumiem tirdzniecības un izplatīšanas nozarē pēc to rakstura ir augstāki apgrozījuma rādītāji nekā uzņēmumiem, kuri darbojas ražošanas nozarē. Tādējādi apgrozījuma kritērijs ir jāapvieno ar kopējo bilanci – kritēriju, kurš atspoguļo uzņēmuma kopējo bagātību –, pieļaujot iespēju pārsniegt jebkuru no šiem diviem rādītājiem. |
| --- | --- |

5.

Joprojām viens no vissvarīgākajiem kritērijiem neapšaubāmi ir darbinieku skaits (“darbinieku skaita kritērijs”), un tas ir jāievēro kā viens no galvenajiem kritērijiem; tomēr nepieciešamais papildinājums ir finanšu kritērija ieviešana, lai aptvertu uzņēmuma apjomu un darbības rezultātus un tā stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem. Tomēr nebūtu vēlams par vienīgo finansiālo kritēriju izmantot apgrozījumu, īpaši tāpēc, ka uzņēmumiem tirdzniecības un izplatīšanas nozarē pēc to rakstura ir augstāki apgrozījuma rādītāji nekā uzņēmumiem, kuri darbojas ražošanas nozarē. Tādējādi apgrozījuma kritērijs ir jāapvieno ar kopējo bilanci – kritēriju, kurš atspoguļo uzņēmuma kopējo bagātību –, pieļaujot iespēju pārsniegt jebkuru no šiem diviem rādītājiem.

| 6. | Apgrozījuma augšējā robeža attiecas uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar ļoti atšķirīgiem saimnieciskās darbības veidiem. Lai nevajadzīgi neierobežotu definīcijas piemērošanas lietderīgumu, tā ir jāpapildina, ņemot vērā gan cenu, gan produktivitātes izmaiņas. |
| --- | --- |

6.

Apgrozījuma augšējā robeža attiecas uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar ļoti atšķirīgiem saimnieciskās darbības veidiem. Lai nevajadzīgi neierobežotu definīcijas piemērošanas lietderīgumu, tā ir jāpapildina, ņemot vērā gan cenu, gan produktivitātes izmaiņas.

| 7. | Attiecībā uz kopējās bilances augšējo robežu, ja nav jaunu elementu, lietderīgi saglabāt pieeju, saskaņā ar kuru apgrozījuma augšējai robežai piemēro koeficientu, kas pamatots ar statistisko attiecību starp šiem diviem mainīgajiem lielumiem. Statistiskā tendence nosaka vajadzību pēc apgrozījuma augšējās robežas lielākas paaugstināšanas. Tā kā šī tendence ir atšķirīga atkarībā un uzņēmuma lieluma kategorijas, ir lietderīgi arī koriģēt koeficientu, lai pēc iespējas precīzāk atspoguļotu ekonomisko tendenci un pretstatā vidējiem uzņēmumiem nesodītu mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus. Mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu gadījumā šis koeficients ir ļoti tuvs 1. Vienkāršošanas nolūkā attiecībā uz šīm kategorijām ir jāizvēlas apgrozījuma augšējās robežas un kopējās bilances augšējās robežas viena vērtība. |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz kopējās bilances augšējo robežu, ja nav jaunu elementu, lietderīgi saglabāt pieeju, saskaņā ar kuru apgrozījuma augšējai robežai piemēro koeficientu, kas pamatots ar statistisko attiecību starp šiem diviem mainīgajiem lielumiem. Statistiskā tendence nosaka vajadzību pēc apgrozījuma augšējās robežas lielākas paaugstināšanas. Tā kā šī tendence ir atšķirīga atkarībā un uzņēmuma lieluma kategorijas, ir lietderīgi arī koriģēt koeficientu, lai pēc iespējas precīzāk atspoguļotu ekonomisko tendenci un pretstatā vidējiem uzņēmumiem nesodītu mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus. Mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu gadījumā šis koeficients ir ļoti tuvs 1. Vienkāršošanas nolūkā attiecībā uz šīm kategorijām ir jāizvēlas apgrozījuma augšējās robežas un kopējās bilances augšējās robežas viena vērtība.

| 8. | Ir precīzāk jādefinē arī mikrouzņēmumi – mazo uzņēmumu kategorija, kas ir īpaši nozīmīga uzņēmējdarbības attīstībai un darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

8.

Ir precīzāk jādefinē arī mikrouzņēmumi – mazo uzņēmumu kategorija, kas ir īpaši nozīmīga uzņēmējdarbības attīstībai un darba vietu radīšanai.

| 9. | Lai gūtu labāku izpratni par MVU patieso ekonomisko stāvokli un izslēgtu no šīs kategorijas uzņēmumu grupas, kuru ekonomiskā jauda var pārsniegt īstu MVU ekonomisko jaudu, ir jānošķir dažāda veida uzņēmumi atkarībā no tā, vai šie uzņēmumi ir autonomi, vai tiem ir pārvaldīti uzņēmumi, kas nav saistīti ar kontrolējošo stāvokli (partneruzņēmumi), un vai tie ir saistīti ar citiem uzņēmumiem. Tiek saglabāts Komisijas Ieteikumā 96/280/EK paredzētais 25 % ierobežojums attiecībā uz pārvaldītājsabiedrībām, kuru nesasniedzot uzņēmumu uzskata par autonomu. |
| --- | --- |

9.

Lai gūtu labāku izpratni par MVU patieso ekonomisko stāvokli un izslēgtu no šīs kategorijas uzņēmumu grupas, kuru ekonomiskā jauda var pārsniegt īstu MVU ekonomisko jaudu, ir jānošķir dažāda veida uzņēmumi atkarībā no tā, vai šie uzņēmumi ir autonomi, vai tiem ir pārvaldīti uzņēmumi, kas nav saistīti ar kontrolējošo stāvokli (partneruzņēmumi), un vai tie ir saistīti ar citiem uzņēmumiem. Tiek saglabāts Komisijas Ieteikumā 96/280/EK paredzētais 25 % ierobežojums attiecībā uz pārvaldītājsabiedrībām, kuru nesasniedzot uzņēmumu uzskata par autonomu.

| 10. | Lai veicinātu uzņēmumu veidošanu, MVU pašu kapitāla finansēšanu un lauku un vietējo attīstību, uzņēmumus var uzskatīt par autonomiem, neraugoties uz to, ka dažām ieguldītāju kategorijām, kurām ir pozitīva loma uzņēmējdarbības finansēšanā un radīšanā, ir 25 % vai lielāks pārvaldījums uzņēmumā. Tomēr šo ieguldītāju nosacījumi iepriekš nebija precizēti. Īpašu uzmanību ir pelnījis jautājums par “uzņēmējdarbības eņģeļiem” (indivīdi vai indivīdu grupas, kas regulāri iegulda riska kapitālu), jo atšķirībā no citiem riska kapitāla ieguldītājiem īpaši vērtīga ir to spēja atbilstoši konsultēt jaunos uzņēmējus. To ieguldījums pašu kapitālā papildina arī riska kapitāla uzņēmumu darbību, jo viņi iegulda nelielas summas uzņēmuma dzīves cikla agrīnā posmā. |
| --- | --- |

10.

Lai veicinātu uzņēmumu veidošanu, MVU pašu kapitāla finansēšanu un lauku un vietējo attīstību, uzņēmumus var uzskatīt par autonomiem, neraugoties uz to, ka dažām ieguldītāju kategorijām, kurām ir pozitīva loma uzņēmējdarbības finansēšanā un radīšanā, ir 25 % vai lielāks pārvaldījums uzņēmumā. Tomēr šo ieguldītāju nosacījumi iepriekš nebija precizēti. Īpašu uzmanību ir pelnījis jautājums par “uzņēmējdarbības eņģeļiem” (indivīdi vai indivīdu grupas, kas regulāri iegulda riska kapitālu), jo atšķirībā no citiem riska kapitāla ieguldītājiem īpaši vērtīga ir to spēja atbilstoši konsultēt jaunos uzņēmējus. To ieguldījums pašu kapitālā papildina arī riska kapitāla uzņēmumu darbību, jo viņi iegulda nelielas summas uzņēmuma dzīves cikla agrīnā posmā.

| 11. | Vienkāršošanas nolūkā, īpaši attiecībā uz EBTA valstīm un uzņēmumiem, definējot saistītus uzņēmumus, ir jāizmanto Padomes 1983. gada 13. jūnija Direktīvas 83/349/EEK par konsolidētajiem pārskatiem (5), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (6), 1. pantā minētie noteikumi, ciktāl tie atbilst šīs nodaļas mērķiem. Lai nostiprinātu centienus veikt ieguldījumus MVU pašu kapitāla finansēšanā, tika ieviesta dominējošas ietekmes neesamības prezumpcija attiecībā uz attiecīgo uzņēmumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/65/EK. |
| --- | --- |

11.

Vienkāršošanas nolūkā, īpaši attiecībā uz EBTA valstīm un uzņēmumiem, definējot saistītus uzņēmumus, ir jāizmanto Padomes 1983. gada 13. jūnija Direktīvas 83/349/EEK par konsolidētajiem pārskatiem (5), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/65/EK (6), 1. pantā minētie noteikumi, ciktāl tie atbilst šīs nodaļas mērķiem. Lai nostiprinātu centienus veikt ieguldījumus MVU pašu kapitāla finansēšanā, tika ieviesta dominējošas ietekmes neesamības prezumpcija attiecībā uz attiecīgo uzņēmumu saskaņā ar 5. panta 3. punktu Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/65/EK.

| 12. | Atbilstošos gadījumos ir jāņem vērā arī attiecības starp uzņēmumiem, kuras pastāv starp privātpersonām, lai nodrošinātu, ka labumu no priekšrocībām, ko MVU dod dažādas normas vai pasākumi to labā, faktiski gūst tikai tie uzņēmumi, kuriem tas patiešām ir vajadzīgs. Lai ierobežotu šo situāciju izpēti līdz stingri noteiktam minimumam, minēto attiecību vērā ņemšana ir ierobežota līdz konkrētajam tirgum vai blakus esošajiem tirgiem, vajadzības gadījumā atsaucoties uz Uzraudzības iestādes sniegto “konkrēto tirgu” definīciju, kas dota tās lēmuma par konkrētā tirgus definēšanu EEZ konkurences likuma I pielikumā (8). |
| --- | --- |

12.

Atbilstošos gadījumos ir jāņem vērā arī attiecības starp uzņēmumiem, kuras pastāv starp privātpersonām, lai nodrošinātu, ka labumu no priekšrocībām, ko MVU dod dažādas normas vai pasākumi to labā, faktiski gūst tikai tie uzņēmumi, kuriem tas patiešām ir vajadzīgs. Lai ierobežotu šo situāciju izpēti līdz stingri noteiktam minimumam, minēto attiecību vērā ņemšana ir ierobežota līdz konkrētajam tirgum vai blakus esošajiem tirgiem, vajadzības gadījumā atsaucoties uz Uzraudzības iestādes sniegto “konkrēto tirgu” definīciju, kas dota tās lēmuma par konkrētā tirgus definēšanu EEZ konkurences likuma I pielikumā (8).

| 13. | Lai izvairītos no apstrīdamām atšķirībām starp dažādām valsts struktūrām kādā EBTA valstī un ņemot vērā vajadzību pēc juridiskas noteiktības, ir jāapstiprina, ka uzņēmums, kurā 25 % vai vairāk tā kapitāla vai balss tiesību kontrolē valsts struktūra, nav MVU. |
| --- | --- |

13.

Lai izvairītos no apstrīdamām atšķirībām starp dažādām valsts struktūrām kādā EBTA valstī un ņemot vērā vajadzību pēc juridiskas noteiktības, ir jāapstiprina, ka uzņēmums, kurā 25 % vai vairāk tā kapitāla vai balss tiesību kontrolē valsts struktūra, nav MVU.

| 14. | Lai samazinātu uzņēmumu administratīvo slogu un vienkāršotu un paātrinātu administratīvo procedūru gadījumos, kad ir vajadzīgs MVU statuss, ir lietderīgi atļaut uzņēmumiem izmantot svinīgas deklarācijas, lai apliecinātu dažus to rādītājus. |
| --- | --- |

14.

Lai samazinātu uzņēmumu administratīvo slogu un vienkāršotu un paātrinātu administratīvo procedūru gadījumos, kad ir vajadzīgs MVU statuss, ir lietderīgi atļaut uzņēmumiem izmantot svinīgas deklarācijas, lai apliecinātu dažus to rādītājus.

| 15. | Lai definētu MVU, ir precīzi jānosaka darbinieku sastāvs. Lai veicinātu arodmācību un teorētiski praktisku kursu attīstību, aprēķinot darbinieku skaitu, ir vēlams neņemt vērā mācekļus un studentus, kam ir arodmācību līgums. Tāpat arī nav jāieskaita maternitātes un bērna kopšanas atvaļinājumi. |
| --- | --- |

15.

Lai definētu MVU, ir precīzi jānosaka darbinieku sastāvs. Lai veicinātu arodmācību un teorētiski praktisku kursu attīstību, aprēķinot darbinieku skaitu, ir vēlams neņemt vērā mācekļus un studentus, kam ir arodmācību līgums. Tāpat arī nav jāieskaita maternitātes un bērna kopšanas atvaļinājumi.

| 16. | Dažādie uzņēmumu veidi, kas definēti, pamatojoties uz to attiecībām ar citiem uzņēmumiem, atbilst objektīvi atšķirīgām integrācijas pakāpēm. Tāpēc, aprēķinot kvantitatīvos rādītājus, kas raksturo to darbības un ekonomiskās jaudas, ir lietderīgi katram šim uzņēmumu veidam piemērot atšķirīgas procedūras. |
| --- | --- |

16.

Dažādie uzņēmumu veidi, kas definēti, pamatojoties uz to attiecībām ar citiem uzņēmumiem, atbilst objektīvi atšķirīgām integrācijas pakāpēm. Tāpēc, aprēķinot kvantitatīvos rādītājus, kas raksturo to darbības un ekonomiskās jaudas, ir lietderīgi katram šim uzņēmumu veidam piemērot atšķirīgas procedūras.

10.2.   Mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīcija

10.2.1.   Uzņēmums

| 17. | Par uzņēmumu uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas. Pie tiem cita starpā pieder pašnodarbinātas personas un ģimenes uzņēmumi, kas nodarbojas ar amatniecību vai veic citu darbību, kā arī personālsabiedrības un apvienības, kas iesaistītas saimnieciskajā darbībā. |
| --- | --- |

17.

Par uzņēmumu uzskata jebkuru saimnieciskās darbības subjektu neatkarīgi no tā juridiskās formas. Pie tiem cita starpā pieder pašnodarbinātas personas un ģimenes uzņēmumi, kas nodarbojas ar amatniecību vai veic citu darbību, kā arī personālsabiedrības un apvienības, kas iesaistītas saimnieciskajā darbībā.

10.2.2.   Darbinieku skaits un finanšu augšējās robežas, pēc kurām nosaka uzņēmumu kategoriju

| 18. | Mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada bilance kopumā nepārsniedz 43 miljonus euro. |
| --- | --- |

18.

Mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada bilance kopumā nepārsniedz 43 miljonus euro.

| 19. | MVU kategorijā par mazo uzņēmumu sauc uzņēmumu, kas nodarbina mazāk nekā 50 strādājošo un kura kopējais gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz 10 miljonus euro. |
| --- | --- |

19.

MVU kategorijā par mazo uzņēmumu sauc uzņēmumu, kas nodarbina mazāk nekā 50 strādājošo un kura kopējais gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz 10 miljonus euro.

| 20. | MVU kategorijā par mikrouzņēmumu sauc uzņēmumu, kas nodarbina mazāk nekā 10 strādājošo un kura kopējais gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro. |
| --- | --- |

20.

MVU kategorijā par mikrouzņēmumu sauc uzņēmumu, kas nodarbina mazāk nekā 10 strādājošo un kura kopējais gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro.

10.2.3.   Uzņēmumu tipi, ko ņem vērā, aprēķinot darbinieku skaitu un finanšu rādītājus

| 21. | “Autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā partneruzņēmums 22. līdz 23. punkta nozīmē vai kā saistīts uzņēmums 24. līdz 28. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

21.

“Autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā partneruzņēmums 22. līdz 23. punkta nozīmē vai kā saistīts uzņēmums 24. līdz 28. punkta nozīmē.

| 22. | “Partneruzņēmumi” ir visi uzņēmumi, kuri nav klasificējami kā saistīti uzņēmumi 24. līdz 28. punkta nozīmē un starp kuriem pastāv šādas attiecības: uzņēmums (augšupējs uzņēmums) viens pats vai kopā ar vienu vai vairākiem saistītiem uzņēmumiem 24. līdz 28. punkta nozīmē pārvalda 25 % un vairāk kapitāla vai balsstiesību citā uzņēmumā (lejupējs uzņēmums). |
| --- | --- |

22.

“Partneruzņēmumi” ir visi uzņēmumi, kuri nav klasificējami kā saistīti uzņēmumi 24. līdz 28. punkta nozīmē un starp kuriem pastāv šādas attiecības: uzņēmums (augšupējs uzņēmums) viens pats vai kopā ar vienu vai vairākiem saistītiem uzņēmumiem 24. līdz 28. punkta nozīmē pārvalda 25 % un vairāk kapitāla vai balsstiesību citā uzņēmumā (lejupējs uzņēmums).

| 23. | Tajā pašā laikā uzņēmumu var klasificēt kā autonomu, tātad kā uzņēmumu, kam nav partneruzņēmumu, pat ja ir sasniegta vai pārsniegta šī 25 % robežvērtība, ko nodrošina turpmāk norādītie ieguldītāji, ja vien šie ieguldītāji nav saistīti 24. līdz 28. punkta nozīmē, atsevišķi vai kopā, ar attiecīgo uzņēmumu:






  a) | atklātas ieguldījumu sabiedrības, riska kapitāla sabiedrības, privātpersonas vai privātpersonu grupas, kas regulāri veic riska kapitālieguldījumus un investē pašu kapitālu (“uzņēmējdarbības eņģeļi”) uzņēmumos, kurus nekotē biržā, ja vien minēto “uzņēmējdarbības eņģeļu” kopējie ieguldījumi vienā uzņēmumā nesasniedz EUR 1 250 000; |
| --- | --- | --- |

23.

Tajā pašā laikā uzņēmumu var klasificēt kā autonomu, tātad kā uzņēmumu, kam nav partneruzņēmumu, pat ja ir sasniegta vai pārsniegta šī 25 % robežvērtība, ko nodrošina turpmāk norādītie ieguldītāji, ja vien šie ieguldītāji nav saistīti 24. līdz 28. punkta nozīmē, atsevišķi vai kopā, ar attiecīgo uzņēmumu:

a)

atklātas ieguldījumu sabiedrības, riska kapitāla sabiedrības, privātpersonas vai privātpersonu grupas, kas regulāri veic riska kapitālieguldījumus un investē pašu kapitālu (“uzņēmējdarbības eņģeļi”) uzņēmumos, kurus nekotē biržā, ja vien minēto “uzņēmējdarbības eņģeļu” kopējie ieguldījumi vienā uzņēmumā nesasniedz EUR 1 250 000;

| b) | akadēmiskās augstskolas vai bezpeļņas zinātniskās pētniecības centri; |
| --- | --- |

b)

akadēmiskās augstskolas vai bezpeļņas zinātniskās pētniecības centri;

| c) | ieguldītājinstitūcijas, arī reģionālās attīstības fondi; |
| --- | --- |

c)

ieguldītājinstitūcijas, arī reģionālās attīstības fondi;

| d) | autonomas pašvaldības, kuru gada budžets ir mazāks par 10 miljoniem euro un iedzīvotāju skaits mazāks par 5 000. |
| --- | --- |

d)

autonomas pašvaldības, kuru gada budžets ir mazāks par 10 miljoniem euro un iedzīvotāju skaits mazāks par 5 000.

| 24. | “Saistīti uzņēmumi” ir uzņēmumi, kuru starpā pastāv kādas no šeit norādītajām attiecībām:






  a) | uzņēmumam ir akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums citā uzņēmumā; |
| --- | --- | --- |

24.

“Saistīti uzņēmumi” ir uzņēmumi, kuru starpā pastāv kādas no šeit norādītajām attiecībām:

a)

uzņēmumam ir akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums citā uzņēmumā;

| b) | uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu citā uzņēmumā;

| c) | uzņēmumam ir tiesības būt noteicējam citā uzņēmumā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem; |
| --- | --- |

c)

uzņēmumam ir tiesības būt noteicējam citā uzņēmumā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem;

| d) | uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem.

| 25. | Pieņemts uzskatīt, ka noteicoša ietekme nepastāv, ja 23. punktā norādītie ieguldītāji tieši vai netieši neiesaistās attiecīgā uzņēmuma pārvaldīšanā, neskarot viņu kā uzņēmuma akcionāru tiesības. |
| --- | --- |

25.

Pieņemts uzskatīt, ka noteicoša ietekme nepastāv, ja 23. punktā norādītie ieguldītāji tieši vai netieši neiesaistās attiecīgā uzņēmuma pārvaldīšanā, neskarot viņu kā uzņēmuma akcionāru tiesības.

| 26. | Uzņēmumi, kurus saista kādas no 24. punktā aplūkotajām attiecībām, ko nodrošina viens vai vairāki citi uzņēmumi vai kāds no 23. punktā minētajiem ieguldītājiem, arī ir uzskatāmi par saistītiem. |
| --- | --- |

26.

Uzņēmumi, kurus saista kādas no 24. punktā aplūkotajām attiecībām, ko nodrošina viens vai vairāki citi uzņēmumi vai kāds no 23. punktā minētajiem ieguldītājiem, arī ir uzskatāmi par saistītiem.

| 27. | Uzņēmumi, kurus saista kādas no šīm attiecībām, ko nodrošina fiziska persona vai fizisku personu grupa, kas kopīgi darbojas, arī ir uzskatāmi par saistītiem uzņēmumiem, ja tie pilnībā vai daļēji darbojas attiecīgajā tirgū vai blakustirgos. |
| --- | --- |

27.

Uzņēmumi, kurus saista kādas no šīm attiecībām, ko nodrošina fiziska persona vai fizisku personu grupa, kas kopīgi darbojas, arī ir uzskatāmi par saistītiem uzņēmumiem, ja tie pilnībā vai daļēji darbojas attiecīgajā tirgū vai blakustirgos.

| 28. | Par “blakustirgu” uzskata ražojuma vai pakalpojuma tirgu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no attiecīgā tirgus. |
| --- | --- |

28.

Par “blakustirgu” uzskata ražojuma vai pakalpojuma tirgu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no attiecīgā tirgus.

| 29. | Izņemot 23. punktā minētos gadījumus, uzņēmums nav uzskatāms par MVU, ja 25 % un vairāk tā kapitāla vai balsstiesību tieši vai netieši kontrolē, kopā vai atsevišķi, viena vai vairākas valsts iestādes. |
| --- | --- |

29.

Izņemot 23. punktā minētos gadījumus, uzņēmums nav uzskatāms par MVU, ja 25 % un vairāk tā kapitāla vai balsstiesību tieši vai netieši kontrolē, kopā vai atsevišķi, viena vai vairākas valsts iestādes.

| 30. | Uzņēmumi var apliecināt savu statusu kā autonoms uzņēmums, partneruzņēmums vai saistīts uzņēmums, norādot datus par 10.2.2. iedaļā noteiktajām robežvērtībām. Šādu apliecinājumu var sniegt pat tad, ja kapitāls ir sadalīts tā, ka nav iespējams precīzi noteikt, kas to pārvalda, un šajā gadījumā uzņēmums var labā ticībā paziņot, ka tas var likumīgi uzskatīt, ka tā 25 % daļa vai lielāka daļa nepieder kādam atsevišķam uzņēmumam vai savstarpēji saistītiem uzņēmumiem. Šādi apliecinājumi neskar pārbaudes un apstākļu noskaidrošanu, kas paredzēta attiecīgo valstu un EEZ noteikumos. |
| --- | --- |

30.

Uzņēmumi var apliecināt savu statusu kā autonoms uzņēmums, partneruzņēmums vai saistīts uzņēmums, norādot datus par 10.2.2. iedaļā noteiktajām robežvērtībām. Šādu apliecinājumu var sniegt pat tad, ja kapitāls ir sadalīts tā, ka nav iespējams precīzi noteikt, kas to pārvalda, un šajā gadījumā uzņēmums var labā ticībā paziņot, ka tas var likumīgi uzskatīt, ka tā 25 % daļa vai lielāka daļa nepieder kādam atsevišķam uzņēmumam vai savstarpēji saistītiem uzņēmumiem. Šādi apliecinājumi neskar pārbaudes un apstākļu noskaidrošanu, kas paredzēta attiecīgo valstu un EEZ noteikumos.

10.2.4.   Dati, ko izmanto darbinieku skaita un finanšu līdzekļu, kā arī atskaites perioda noteikšanai

| 31. | Dati, ko izmanto, nosakot darbinieku skaitu un finanšu līdzekļus, attiecas uz pēdējo apstiprināto grāmatvedības pārskata periodu un ir aprēķināti, ņemot par pamatu kārtējo gadu. Tie iegūti, izmantojot datus kontu slēgšanas dienā. Apgrozījuma summu aprēķina bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem netiešajiem nodokļiem. |
| --- | --- |

31.

Dati, ko izmanto, nosakot darbinieku skaitu un finanšu līdzekļus, attiecas uz pēdējo apstiprināto grāmatvedības pārskata periodu un ir aprēķināti, ņemot par pamatu kārtējo gadu. Tie iegūti, izmantojot datus kontu slēgšanas dienā. Apgrozījuma summu aprēķina bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem netiešajiem nodokļiem.

| 32. | Ja, ņemot par pamatu kārtējo gadu, uzņēmuma kontu slēgšanas dienā atklājas, ka 10.2.2. iedaļā norādītais darbinieku skaits vai finanšu augšējā robeža ir pārsniegta vai nav sasniegta, tas nenozīmē, ka tas zaudēs savu vidējā, mazā vai mikrouzņēmuma statusu, ja šīs augšējās robežas nav pārsniegtas divos grāmatvedības pārskata periodos pēc kārtas. |
| --- | --- |

32.

Ja, ņemot par pamatu kārtējo gadu, uzņēmuma kontu slēgšanas dienā atklājas, ka 10.2.2. iedaļā norādītais darbinieku skaits vai finanšu augšējā robeža ir pārsniegta vai nav sasniegta, tas nenozīmē, ka tas zaudēs savu vidējā, mazā vai mikrouzņēmuma statusu, ja šīs augšējās robežas nav pārsniegtas divos grāmatvedības pārskata periodos pēc kārtas.

| 33. | Jaunizveidotiem uzņēmumiem, kuru pārskati vēl nav apstiprināti, izmantojamos datus iegūst no labticīgiem aptuveniem aprēķiniem, kas veikti finanšu gada laikā. |
| --- | --- |

33.

Jaunizveidotiem uzņēmumiem, kuru pārskati vēl nav apstiprināti, izmantojamos datus iegūst no labticīgiem aptuveniem aprēķiniem, kas veikti finanšu gada laikā.

10.2.5.   Darbinieku skaits

| 34. | Darbinieku skaits atbilst ikgadējā darba vienībām (IDV), tas ir, to personu skaitam, kuri attiecīgajā uzņēmumā vai tā norīkojumā ir strādājuši pilnā slodzē visa apsekojuma gada garumā. To personu darbu, kas nav nostrādājuši pilnu gadu, un to, kas veikuši darbu nepilnā slodzē, neatkarīgi no tā ilguma, kā arī sezonas darba ņēmēju darbu aprēķina IDV daļās. Darbinieku skaitu aprēķina, ņemot vērā:






  a) | darba ņēmējus; |
| --- | --- | --- |

34.

Darbinieku skaits atbilst ikgadējā darba vienībām (IDV), tas ir, to personu skaitam, kuri attiecīgajā uzņēmumā vai tā norīkojumā ir strādājuši pilnā slodzē visa apsekojuma gada garumā. To personu darbu, kas nav nostrādājuši pilnu gadu, un to, kas veikuši darbu nepilnā slodzē, neatkarīgi no tā ilguma, kā arī sezonas darba ņēmēju darbu aprēķina IDV daļās. Darbinieku skaitu aprēķina, ņemot vērā:

a)

darba ņēmējus;

| b) | personas, kas strādā tam pakļautajā uzņēmumā un ir pielīdzināmi nodarbinātām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

personas, kas strādā tam pakļautajā uzņēmumā un ir pielīdzināmi nodarbinātām personām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem;

| c) | īpašniekus, kas ir uzņēmumu vadītāji; |
| --- | --- |

c)

īpašniekus, kas ir uzņēmumu vadītāji;

| d) | partnerus, kas pastāvīgi piedalās uzņēmuma darbā un gūst labumu no uzņēmuma, izmantojot savas finansiālās priekšrocības. |
| --- | --- |

d)

partnerus, kas pastāvīgi piedalās uzņēmuma darbā un gūst labumu no uzņēmuma, izmantojot savas finansiālās priekšrocības.

| 35. | Mācekļi vai arodmācekļi, kam ir mācekļa darba vai arodmācību līgums, neietilpst darbinieku skaitā. Maternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma ilgums netiek ņemts vērā. |
| --- | --- |

35.

Mācekļi vai arodmācekļi, kam ir mācekļa darba vai arodmācību līgums, neietilpst darbinieku skaitā. Maternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma ilgums netiek ņemts vērā.

10.2.6.   Uzņēmuma datu apkopošana

| 36. | Datus par autonomu uzņēmumu, tostarp darbinieku skaitu, nosaka, balstoties tikai un vienīgi uz uzņēmuma pārskatiem. |
| --- | --- |

36.

Datus par autonomu uzņēmumu, tostarp darbinieku skaitu, nosaka, balstoties tikai un vienīgi uz uzņēmuma pārskatiem.

| 37. | Datus par uzņēmumu, kam ir partneruzņēmumi vai saistīti uzņēmumi, nosaka, balstoties uz uzņēmuma pārskatiem un citiem datiem vai, ja tādi pastāv, uz konsolidētajiem uzņēmuma pārskatiem vai konsolidētajiem pārskatiem, kuros uzņēmums iekļauts konsolidācijas rezultātā. |
| --- | --- |

37.

Datus par uzņēmumu, kam ir partneruzņēmumi vai saistīti uzņēmumi, nosaka, balstoties uz uzņēmuma pārskatiem un citiem datiem vai, ja tādi pastāv, uz konsolidētajiem uzņēmuma pārskatiem vai konsolidētajiem pārskatiem, kuros uzņēmums iekļauts konsolidācijas rezultātā.

| 38. | Datus, kas minēti 37. punktā, papildina ar datiem par jebkuru attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no tā. Summēšanu veic proporcionāli līdzdalības procentiem kapitālā vai balsstiesībām (ņemot vērā lielāko procentuālo īpatsvaru). Savstarpējas līdzdalības gadījumā ņem vērā lielāko procentuālo īpatsvaru. |
| --- | --- |

38.

Datus, kas minēti 37. punktā, papildina ar datiem par jebkuru attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšup vai lejup no tā. Summēšanu veic proporcionāli līdzdalības procentiem kapitālā vai balsstiesībām (ņemot vērā lielāko procentuālo īpatsvaru). Savstarpējas līdzdalības gadījumā ņem vērā lielāko procentuālo īpatsvaru.

| 39. | Datiem, kas minēti 37. un 38. punktā, pievieno 100 % datu par jebkuru uzņēmumu, kas ir tieši vai netieši saistīts ar attiecīgo uzņēmumu, ja šie dati vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos. |
| --- | --- |

39.

Datiem, kas minēti 37. un 38. punktā, pievieno 100 % datu par jebkuru uzņēmumu, kas ir tieši vai netieši saistīts ar attiecīgo uzņēmumu, ja šie dati vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos.

| 40. | Piemērojot 37. līdz 39. punktu, datus par attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumiem iegūst no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tiem pievieno 100 % datu par uzņēmumiem, kas saistīti ar šiem partneruzņēmumiem, ja to pārskata dati vēl nav iekļauti, veicot konsolidāciju. |
| --- | --- |

40.

Piemērojot 37. līdz 39. punktu, datus par attiecīgā uzņēmuma partneruzņēmumiem iegūst no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tiem pievieno 100 % datu par uzņēmumiem, kas saistīti ar šiem partneruzņēmumiem, ja to pārskata dati vēl nav iekļauti, veicot konsolidāciju.

| 41. | Piemērojot jau minēto 37. līdz 39. punktu, dati par uzņēmumiem, kas saistīti ar attiecīgo uzņēmumu, ir iegūstami no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tos proporcionāli papildina ar datiem par šāda saistītā uzņēmuma jebkuru iespējamo partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšpus vai lejpus no tā, ja tie vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos proporcionāli līdzdalībai, kas ir vismaz proporcionāla 38. punktā norādītajam procentuālajam īpatsvaram. |
| --- | --- |

41.

Piemērojot jau minēto 37. līdz 39. punktu, dati par uzņēmumiem, kas saistīti ar attiecīgo uzņēmumu, ir iegūstami no pārskatiem un pārējiem datiem, ja tie pastāv konsolidētā veidā. Tos proporcionāli papildina ar datiem par šāda saistītā uzņēmuma jebkuru iespējamo partneruzņēmumu, kas atrodas tieši augšpus vai lejpus no tā, ja tie vēl nav iekļauti konsolidētajos pārskatos proporcionāli līdzdalībai, kas ir vismaz proporcionāla 38. punktā norādītajam procentuālajam īpatsvaram.

| 42. | Ja konsolidētajos pārskatos nav uzrādīti dati par konkrēta uzņēmuma darbinieku skaitu, šos skaitļus aprēķina, proporcionāli summējot datus par tā partneruzņēmumiem un papildinot tos ar datiem par uzņēmumiem, ar kuriem attiecīgais uzņēmums ir saistīts. |
| --- | --- |

42.

Ja konsolidētajos pārskatos nav uzrādīti dati par konkrēta uzņēmuma darbinieku skaitu, šos skaitļus aprēķina, proporcionāli summējot datus par tā partneruzņēmumiem un papildinot tos ar datiem par uzņēmumiem, ar kuriem attiecīgais uzņēmums ir saistīts.

10.2.7.   Pārskatīšana

| 43. | Pamatojoties uz šajā nodaļā ietvertās definīcijas piemērošanas pārskatīšanu, kas jāveic pēc tam, kad Eiropas Komisija šajā sakarā ir sagatavojusi projektu, un ņemot vērā visus Direktīvas 83/349/EEK 1. panta grozījumus attiecībā uz saistīto uzņēmumu definīciju minētās direktīvas izpratnē, Iestāde vajadzības gadījumā pieņems šajā nodaļā ietverto definīciju un it īpaši apgrozījuma un kopējās bilances augšējo robežu, lai ņemtu vērā pieredzi un EEZ ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

43.

Pamatojoties uz šajā nodaļā ietvertās definīcijas piemērošanas pārskatīšanu, kas jāveic pēc tam, kad Eiropas Komisija šajā sakarā ir sagatavojusi projektu, un ņemot vērā visus Direktīvas 83/349/EEK 1. panta grozījumus attiecībā uz saistīto uzņēmumu definīciju minētās direktīvas izpratnē, Iestāde vajadzības gadījumā pieņems šajā nodaļā ietverto definīciju un it īpaši apgrozījuma un kopējās bilances augšējo robežu, lai ņemtu vērā pieredzi un EEZ ekonomisko attīstību.

10.3.   Pieņemšana

| 44. | Jauno 10. nodaļu piemēro no brīža, kad to pieņem EBTA Uzraudzības iestāde.” |
| --- | --- |

44.

Jauno 10. nodaļu piemēro no brīža, kad to pieņem EBTA Uzraudzības iestāde.”

---

(1)  Komisijas Ieteikums 96/280/EK (OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.).

1

(2)  Kolēģijas 2003. gada 5. novembra Lēmums Nr. 198/03/COL (OV L 120, 12.5.2005., 39. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.). Abas regulas ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 88/2002 (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.) un Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 10.3.2005., 49. lpp.) ir ietvertas EEZ līguma XV pielikuma 1.f sadaļā.

3

(4)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK par mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

4

(5)  Padomes 1983. gada 13. jūnija Direktīva 83/349/EEK (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XXII pielikuma 4. iedaļā.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XXII pielikuma 4. iedaļā ar Apvienotās komitejas 2003. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 176/2003 (OV L 88, 25.3.2004., 53. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 15, 25.3.2004., 14. lpp.).

6

(7)  Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīva 78/660/EEK (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XXII pielikuma 4. iedaļā.

7

(8)  Kolēģijas 1998. gada 4. marta Lēmums Nr. 46/98/COL (OV L 200, 16.7.1998., 46. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 52, 18.12.1997., 10. lpp.). Šis lēmums atbilst Komisijas paziņojumam par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences likumos (OV C 372, 9.12.1997., 5. lpp.).

8

---

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/69 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/69

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 227/06/COL

(2006. gada 19. jūlijs)

attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumam Farice hf. (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (2) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī minētā līguma 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 4. panta 4. punktu, 6. pantu, 7. panta 3.punktu un 10. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes (4) un jo īpaši pamatnostādņu 17. nodaļu par valsts garantijām un 19. nodaļu par valsts iestāžu kapitāla daļām,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes Lēmumu Nr. 125/05/COL par formālas pārbaudes procedūras uzsākšanu attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumam Farice hf., kurā aicina ieinteresētās puses sniegt apsvērumus par to (5),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

Ar Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2004. gada 27. februāra vēstuli, ar kuru pārsūtīta Finanšu ministrijas 2004. gada 26. februāra vēstule, Islandes iestādes paziņoja Iestādei par valsts garantiju zemūdens kabeļa projektam Islandē, t. i., Farice projektam. Vēstule tika saņemta un reģistrēta 2004. gada 1. martā (Pasākums Nr. 257593).

Islandes pārstāvniecība iesniedza papildu informāciju ar 2004. gada 14. maija vēstuli, ar kuru pārsūtīja Islandes Finanšu ministrijas 2004. gada 13. maija vēstuli. Iestāde saņēma un reģistrēja vēstuli 2004. gada 14. maijā (Pasākums Nr. 281472).

Pēc dažādas korespondences apmaiņas (6) Iestāde ar 2006. gada 26. maija vēstuli informēja Islandes iestādes par to, ka tā ir nolēmusi uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas izklāstīta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumam Farice hf. (Pasākums Nr. 319257).

Iestādes lēmums Nr. 125/05/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (7). Iestāde uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus komentārus par to. Iestāde nesaņēma nekādus komentārus no ieinteresētajām pusēm.

Islandes iestādes iesniedza savus komentārus par Lēmumu Nr. 125/05/COL ar 2005. gada 28. jūnija vēstuli (Pasākums Nr. 324236).

Kā minēts lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, saskaņā ar atsevišķu tiesas procesu par konkurenci Iestāde 2003. gada 31. janvāra vēstulē, kas adresēta uzņēmumamFarice hf., bija paudusi zināmas bažas par konkurenci. Attiecībā uz Farice projektu Iestāde arī bija pieprasījusi informāciju, kas bija būtiska, lai novērtētu projekta ietekmi uz konkurenci. Ar 2004. gada 6. maija vēstuli Iestāde adresēja Farice hf.
   (8) oficiālu informācijas pieprasījumu. Iestāde saņēma atbildi no uzņēmuma Farice hf.2004. gada 21. oktobrī. Atsevišķo tiesas procesu par konkurenci izbeidza ar Iestādes 2006. gada 2. jūnija vēstuli (Pasākums Nr. 365856).

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   FARICE PROJEKTA APRAKSTS

Farice projekts ir saistīts ar zemūdens telekomunikāciju kabeļa, kas savieno Islandi un Farēru salas ar Skotiju, izbūvi un apsaimniekošanu.

Kopš 1994. gada Islande un Farēru salas ir starptautiski savienotas ar zemūdens telekomunikāciju kabeli CANTAT-3. Tas tika izveidots kā konsorcija kabelis. Piekļuvi CANTAT-3 nodrošināja ar dalību konsorcijā (9), izmantojot neatsaucamas nomātā tilpuma izmantošanas tiesības no konsorcija dalībnieka Teleglobe. CANTAT-3 ir pieslēguma punkti Kanādā, Islandē, Farēru salās, Dānijā, Apvienotajā Karalistē un Vācijā. Līdz ar Transatlantijas kabeļu sistēmas izveidošanu, kura konkurē ar CANTAT-3, CANTAT-3 dibinātājiem bija piekļuve citiem, izdevīgākiem pieslēgumiem. Islandes un Farēru pusēm tomēr joprojām nācās paļauties uz CANTAT-3 pieslēgumu. Tas bija viens no apsvērumiem, kas bija jāņem vērā šīm pusēm, veidojot jaunas savienojamības iespējas. Turklāt CANTAT-3 kabelim bija daži tehniski ierobežojumi, jo tas ir vecākas paaudzes kabelis ar ierobežotu tilpumu, un tas ne vienmēr ir drošs. Islandes iestādes iesniedza pārskatu par vairākiem CANTAT-3 pieslēguma darbības traucējumiem laika posmā no 1995. līdz 2003. gadam. Neraugoties uz starptautisko un starpreģionālo telekomunikāciju maršrutu tilpuma vispārējo pieaugumu, kopš 1994. gada šajās divās valstīs nav bijis neviena starptautiska optiskās šķiedras tīkla projekta. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju šķērslis ir šo divu valstu ģeogrāfiskā izolētība un ierobežotais tirgus apjoms.

Paredzams, ka pieaugs satelītu pieslēgumu, kas kalpo par otru savienojamības veidu, izmaksas, un jebkurā gadījumā tos neuzskata par piemērotiem interneta datu plūsmas pārraidīšanai, kas ir jutīga pret aizkavi. Lai apstrādātu pieaugošo telekomunikāciju datu plūsmu, ir jāizstrādā alternatīvs risinājums.

Farice projekts tika sākts, pamatojoties uz iniciatīvu, kas nāca no (tai laikā) gandrīz 100 % valstij piederoša Islandes telekomunikāciju uzņēmuma Landssími Íslands hf (turpmāk tekstā – Síminn
   (10) un Farēru salu vēsturiskā operatora Føroya Tele, kuri apsvēra zemūdens kabeļa izveidošanu, kas savienotu Reikjavīku, Torshavnu un Edinburgu. Tomēr 2002. gadā kļuva skaidrs, ka Farice projekts nesaņems atbalstu kā tīri komerciāls pasākums (11). Ekonomiskajā pamatojumā, ko veica 2002. gada martā, secināts, ka projektu nav iespējams finansēt, izmantojot parasto projektu finansējumu. Lai nodrošinātu projekta īstenošanu, tika meklētas iespējas izveidot plašu aliansi. Rezultātā tika pieņemti divi lēmumi.

Pirmkārt, projekta sagatavošanā iesaistījās Islandes un Farēru salu sakaru iestādes. It īpaši lielākie sponsori – Síminn un Føroya Tele – skaidri lika saprast, ka tie nav ieinteresēti sniegt vajadzīgās aizņēmumu garantijas visa telekomunikāciju tirgus vārdā (12). Tāpēc Islandes valstij būtu jāpiedalās un jādod aktīvs ieguldījums projektā.

Otrkārt, uzskatīja, ka ir svarīgi, lai projektā aktīvi piedalītos viens no lielākajiem Islandes telekomunikāciju tirgus dalībniekiem Og Vodafone. Tika nolemts, ka jaunās pārraides sistēmas izbūves un uzturēšanas nolūkā līdztekus Farice hf ir jāizveido pārvaldītājsabiedrība Eignarhaldsfélagið Farice hf. (turpmāk tekstā – “E-Farice”) (13). Šim uzņēmumam, kas bija visu Islandes akciju īpašnieks uzņēmumā Farice, būtu jāpērk Og Vodafone tilpums CANTAT-3 kabelī. Līdzīgs piedāvājums tika izteikts uzņēmumam Síminn, kā rezultātā saskaņā ar IBM ziņojumu (14), ko iesniedza Islandes iestādes, E-Farice nodrošināja Islandei visu starptautisko savienojamību. Kā apgalvots paziņojumā, bija paredzēts, ka līdz ar to CANTAT-3 tilpumu uzturēs un pārdos E-Farice
   (15).

Lai sagatavotu, izbūvētu un uzturētu zemūdens sakaru kabeļu sistēmu telekomunikāciju un interneta sakaru plūsmas pārraidei starp Islandi, Farēru salām un Apvienoto Karalisti, 2002. gadā tika izveidota jaunā sabiedrība ar ierobežotu atbildību Farice hf. Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Islandes iestādes, šā uzņēmuma akcionāri bija Síminn (47,33 %), Og Vodafone (1,33 %), Islandes valdība (27,33 %), trīs citi Islandes operatori, kuriem kopā piederēja 3,99 %, Føroya Tele (17,33 %) un vēl divi Farēru salu operatori, kuriem uzņēmumā piederēja 1,33 % (16). Jaunais Farice kabelis ietver Islandes atvilces maršrutēšanu (17) (no Seidisfjorda līdz Reikjavīkai), zemūdens posmu (no Seidisfjorda līdz Danneta līcim), Farēru salu atvilces maršrutēšanu (no Funningsfjorda līdz Torshavnai) un Apvienotās Karalistes atvilces maršrutēšanu (no Danneta līča līdz Edinburgai). Netika izsludināts atklāts konkurss par kabeļa apsaimniekošanu, un tā tika uzticēta Farice hf. Saskaņā ar darbības plānu Farice projekta lēstās kopējās ieguldījuma izmaksas bija 48,9 miljoni euro.

Akcionāru līgumā, ko noslēdza 2002. gada 12. septembrī, bija paredzēts, ka Farice cenu noteikšanas politikai jābūt pamatotai ar izmaksu orientācijas, caurskatāmības un nediskriminācijas principiem.

Islandes iestādes turklāt uzsvēra, ka Farice kabeli var izmantot gan ārvalstu, gan vietējie operatori ar vienādiem noteikumiem un par līdzvērtīgām cenām. Akcionāru līgums ir pieejams arī jauniem akcionāriem. Tomēr tajā ir paredzēts, ka pašreizējiem akcionāriem vienmēr tiks piedāvāta iespēja saglabāt savu kapitāla ieguldījumu pozīciju uzņēmumā, ja palielina pamatkapitālu (akcionāru līguma 7. iedaļa).

Farice zemūdens pārraides kabeļa oficiālā atklāšana notika 2004. gada februārī.

2.2.   ISLANDES VALSTS ATBALSTA APRAKSTS

a)   Aizdevuma garantija

Paziņojuma subjekts ir saistīts ar valsts atbalsta piešķīrumu garantijas veidā 9,4 miljonu euro aizdevumam Farice (turpmāk tekstā - A termiņa aizdevums). Šis aizdevums ietilpst plašākā ilgtermiņa aizdevumā, kura maksimālais apjoms ir 34,5 miljoni euro.

Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Islandes iestādes, un jo īpaši, kā tas redzams 2004. gada 27. februāra līgumā (turpmāk teksta - aizdevuma līgums), kas noslēgts starp Farice hf, Íslandsbanki hf, citām finanšu iestādēm un citiem galvotājiem, aizdevumi, kas parakstīti par maksimālo summu 34,5 miljoni euro, tiek iedalīti šādi.

| Aizdevums | Miljoni EUR | Aizdevējs | Procentu likme (18) | Procentu aprēķināšanas periods | Atmaksāšana | Galvotājs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksājumu skaits | Atmaksāšanas sākuma datums |
| A | 9,4 | The Nordic Investment Bank | Euribor + 0,18 % gadā | >6 mēneši | 8 pusgada maksājumi | 2011. g. sept. | Islandes valdība |
| B | 4,7 | The Nordic Investment Bank | Euribor + 0,80 % gadā | 6 mēneši | 5 pusgada maksājumi | 2009. g. sept. | Landssími Íslands hf (Síminn) |
| 4,7 | Íslandsbanki hf |
| C | 4,7 | Føroya banki | Euribor + 1,00 % gadā | 3 mēneši | 10 ceturkšņa maksājumi | 2009. g. sept. | Telefonverkið P/F |
| D | 11,0 | Íslandsbanki hf | Euribor + 1,50 % gadā | 1 mēnesis | 48 mēneša maksājumi | 2005. g. sept. | Nav |

Aizdevums

Miljoni EUR

Aizdevējs

Procentu likme (18)

Procentu aprēķināšanas periods

Atmaksāšana

Galvotājs

Maksājumu skaits

Atmaksāšanas sākuma datums

A

9,4

The Nordic Investment Bank

Euribor + 0,18 % gadā

>6 mēneši

8 pusgada maksājumi

2011. g. sept.

Islandes valdība

B

4,7

The Nordic Investment Bank

Euribor + 0,80 % gadā

6 mēneši

5 pusgada maksājumi

2009. g. sept.

Landssími Íslands hf (Síminn)

4,7

Íslandsbanki hf

C

4,7

Føroya banki

Euribor + 1,00 % gadā

3 mēneši

10 ceturkšņa maksājumi

2009. g. sept.

Telefonverkið P/F

D

11,0

Íslandsbanki hf

Euribor + 1,50 % gadā

1 mēnesis

48 mēneša maksājumi

2005. g. sept.

Nav

Valsts garantija A termiņa aizdevumam ir inkaso garantija, t. i., Farice hf. būs pilnībā atbildīgs par aizdevuma atmaksu, un pirms valsts garantijas stāšanās spēkā aizdevējam būs pilnībā jāizmanto iespējas iekasēt līdzekļus no uzņēmuma. Farice hf. bija noteikta gada prēmija 0,5 % apmērā (noteikusi Islandes Valsts parādu pārvalde), kas tika samaksāta avansā, noslēdzot aizdevuma līgumu un izsniedzot valsts garantiju. Avansa maksājums bija EUR 438 839, t. i., 4,7 % apmērā no aizdevuma summas. Turklāt tika iekasēta garantijas maksa ISK 120 000 apmēra.

Agrāka inkaso garantija tika parakstīta 2003. gada jūlijā saistībā ar 16 miljonu euro īstermiņa aizdevumu. Inkaso garantija sedza 6,4 miljonus euro, t. i., 40 % no minēta aizdevuma. Īstermiņa aizdevums tika atmaksāts, izsniedzot ilgtermiņa aizdevumus 34,5 miljonu euro apmēra, un tajā pašā dienā zaudēja spēku īstermiņa kredīta inkaso garantija. Farice hf. par minēto garantiju samaksāja 0,50 % garantijas maksu un ISK 120 000 garantijas nodevu.

b)   Islandes valdības pamatkapitāla daļas palielināšana

Valsts daļa uzņēmumā Farice hf. 2003. gada janvāra sākumā palielinājās no sākotnējiem 27,33 % līdz 46,5 %. Saskaņā ar paskaidrojumu, ko sniedza Islandes iestādes 2004. gada jūnija atbildē,

“izvēršot darbības plānu, kļuva skaidrākas uzņēmuma finansējuma vajadzības, un tika nolemts palielināt tā pamatkapitālu. Visi Islandes un Farēru salu operatori tika uzaicināti iegādāties akcijas pamatkapitāla palielināšanai. Tā kā Síminn paziņoja, ka uzņēmums nevēlas nodrošināt vairāk par 33,33 % pamatkapitāla, vajadzīgo pamatkapitālu no Farēru salām (19,93 %) nodrošinātu Telefonverkio, un Islandes valdībai bija jānodrošina 46,53 % vajadzīgā pamatkapitāla, jo citiem Islandes operatoriem nebija finansiālu iespēju iegādāties vairāk nekā 1,2 % no pamatkapitāla.”

Kā paziņoja Islandes iestādes, Farice hf. kopējais pamatkapitāls palielinājās no EUR 327 000 līdz vairāk nekā 14 miljoniem euro. Turpmākajā tabulā sīkāk atspoguļots dažādu akcionāru ieguldījums pamatkapitālā (19).

Farice hf.

19

Farice hf. pamatkapitāls (summas ‘000)

pamatkapitāls (summas ‘000)

| | Sagatavošanās posms | 2003. g. janv. | 2003. g. jūn. |
| --- | --- | --- | --- |
| | ISK | EUR (20) | Daļa | ISK | EUR | Daļa | ISK | EUR | Daļa |
| Eignarhaldsfélagið Farice ehf. | | | | 947 944 | 11 242 | 79,90 % | 947 944 | 11 242 | 79,90 % |
| Islandes valdība | 8 200 | 90 | 27,33 % | 552 067 | 6 547 | 46,53 % | 491 737 | 5 831 | 41,45 % |
| Síminn | 14 200 | 155 | 47,33 % | 395 477 | 4 690 | 33,33 % | 352 259 | 4 177 | 29,69 % |
| Og Vodafone | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 103 949 | 1 232 | 8,76 % |
| Lína.Net | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Fjarski ehf. | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| RH-net | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Telefonverkið | 5 200 | 57 | 17,33 % | 236 486 | 2 804 | 19,93 % | 236 486 | 2 804 | 19,93 % |
| Kall | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| SPF spf. | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Kopā | 30 000 | 327 | 100,00 % | 1 186 430 | 14 070 | 100,00 % | 1 186 430 | 14 070 | 100,00 % |

Sagatavošanās posms

2003. g. janv.

2003. g. jūn.

ISK

EUR (20)

20

Daļa

ISK

EUR

Daļa

ISK

EUR

Daļa

Eignarhaldsfélagið Farice ehf.

Eignarhaldsfélagið Farice ehf.

947 944

11 242

79,90 %

947 944

11 242

79,90 %

Islandes valdība

8 200

90

27,33 %

552 067

6 547

46,53 %

491 737

5 831

41,45 %

Síminn

Síminn

14 200

155

47,33 %

395 477

4 690

33,33 %

352 259

4 177

29,69 %

Og Vodafone

Og Vodafone

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

103 949

1 232

8,76 %

Lína.Net

Lína.Net

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Fjarski ehf.

Fjarski ehf.

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

RH-net

RH-net

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Telefonverkið

Telefonverkið

5 200

57

17,33 %

236 486

2 804

19,93 %

236 486

2 804

19,93 %

Kall

Kall

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

SPF spf.

SPF spf.

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Kopā

30 000

327

100,00 %

1 186 430

14 070

100,00 %

1 186 430

14 070

100,00 %

3.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

Lēmumā Nr. 125/05/COL par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Iestāde provizoriski secināja, ka valsts garantija un Islandes valsts daļas palielināšana Farice hf. pamatkapitālā ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1.punkta nozīmē.

Farice hf.

Iestādei bija šaubas par to, vai Islandes valsts atbalsta pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar EEZ līguma darbību. Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Iestāde pauda bažas par to, vai atbalsta pasākumi – nolūkā nodrošināt saderību ar EEZ līgumu – ir samērīgi ar to mērķiem un nerada tādus konkurences traucējumus, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Šīs bažas jo īpaši attiecas uz jautājumu par nediskriminējošas piekļuves nodrošināšanu tīklam. Turklāt, tā kā sākotnējā doma bija novirzīt caur Farice hf. arī CANTAT-3 tilpumu, radās bažas, ka tiks likvidēta konkurence savienojamībā ar Islandi, jo tirgū paliktu tikai viens piegādātājs.

Farice hf.

CANTAT-3

4.   ISLANDES IESTĀŽU APSVĒRUMI

Apsvērumos par 2005. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 125/05/COL Islandes iestādes atgādina savu viedokli, ka Farice projekts nav saistīts ar valsts atbalstu. Saskaņā ar Islandes iestāžu viedokli aizdevuma garantija un valdības pamatkapitāla daļas palielināšana atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Turklāt Farice projekts ir infrastruktūras projekts valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Tomēr, kā teikts iepriekšējā 2005. gada 21. janvāra vēstulē, Islandes iestādes uzskata, ka jebkurš valsts atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu.

Farice

Farice

Islandes iestādes pamato minēto pasākumu nepieciešamību, balstoties uz apsvērumu, ka telekomunikāciju savienojamība un platjoslas piekļuves zona ir vajadzīgs solis, lai modernizētu ES sabiedrību un ekonomiku, un ka tas ir svarīgs Lisabonas programmas aspekts, kā arī priekšnoteikums e-Eiropas rīcības plāna izstrādei.

Ņemot vērā Islandes ģeogrāfisko stāvokli, tā ir īpaši atkarīga no piekļuves izdevīgai un uzticamai telekomunikāciju savienojamībai. Pašreizējā savienojamība nav ne apmierinoša, ne uzticama vai pieņemama Islandes un Farēru salu tautsaimniecībai, kas CANTAT-3 tehnisko ierobežojumu dēļ ir atkarīga no telekomunikācijām.

CANTAT-3

Ņemot vērā šos apstākļus, valsts līdzdalību noteica vajadzība padarīt šo projektu dzīvotspējīgu. Bez valsts līdzdalības projekts būtu aizkavējies vai arī vispār netiktu uzsākts.

Islandes iestādes uzskata, ka priekšrocības, ko dod drošu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšana Islandē, atsver trūkumus, ko rada daži konkurences traucējumi citiem konkurentiem.

Pirms Farice izveidošanas notika ievadsanāksmes ar Islandes operatoriem, kuru laikā tikai trīs “mazāki” operatori piekrita iegādāties uzņēmuma akcijas. Pēc Islandes iestāžu domām tika pieliktas ievērojamas pūles, lai atrastu dibinātājas puses, nenosakot zemākas robežas ieguldījumiem pamatkapitālā. Tāpēc Islandes iestādes apgalvo, ka, ņemot vērā projekta īpašos apstākļus, bija plaša līdzdalība.

Farice

Islandes iestādes uzsver, ka akcionāru līguma 7. iedaļā dibinātājiem uzņēmumiem ir paredzētas pirmpirkuma tiesības uz Farice hf. Šīs tiesības ir līdzvērtīgas Islandes Likuma Nr. 2/1995 par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 34. pantā paredzētajām tiesībām, saskaņā ar kurām akcionāriem ir tiesības parakstīties uz jaunām akcijām tieši proporcionāli to īpašumā esošajām akcijām. Šīs tiesības ir nododamas, turklāt ikviens akcionārs vienmēr var lemt par šo pirmpirkuma tiesību neizmantošanu. Turklāt akcionāru līguma 7. iedaļas 2. punktā ir paredzēts, ka akcionāriem jācenšas nodrošināt, lai kapitāla palielināšanā varētu piedalīties jaunas personas, neraugoties uz pirmpirkuma tiesībām.

Farice hf

Akcionāru līgumā ir paredzēta nediskriminējoša, caurredzama cenu noteikšana atbilstoši tirgus noteikumiem. Uzņēmuma cenu noteikšanas politika ir jāpamato ar izmaksām, caurredzamību un nediskriminējošu attieksmi. Islandes iestādes salīdzina Farice projektu ar situāciju, kas minēta Komisijas Lēmumā (EK) Nr. 307/2004 saistībā ar platjoslas infrastruktūras projektu Apvienotajā Karalistē, lai sniegtu masu patēriņa tirgus platjoslas pakalpojumus un pakalpojumus uzņēmumiem un iedzīvotajiem Skotijas attālinātos un lauku rajonos. Saskaņā ar to sniegto informāciju tilpuma cenas Farice sistēmā, iespējams, ir visaugstākās, salīdzinot ar līdzīgiem pakalpojumiem Ziemeļatlantijas reģionā. Šis ir viens no iemesliem, kāpēc apjoms, ko pārdeva 2005. gadā, atbilst mazāk nekā 5 % no Farice pašreizējā montētā tilpuma.

Farice

Farice

Farice

Saistībā ar jautājumu par atvērtu piekļuvi Islandes iestādes uzsver, ka piekļuve infrastruktūrai ir atvērta, pārredzama un nediskriminējoša.

Visbeidzot, Islandes iestādes uzskata, ka gadījumā, ja tiktu secināts, ka ir iesaistīts valsts atbalsts, atbalsta kopējais apjoms ir ierobežots. Īpaši attiecībā uz aizdevuma garantiju šādu ierobežotu apjomu nevar uzskatīt par tādu, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm saistībā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saistībā ar Islandes valsts daļas palielināšanu Islandes iestādes apgalvo, ka “sākotnējais iemesls, kāpēc 2002. gada septembrī tika izveidots uzņēmums Farice hf, bija vienīgi gatavošanās zemūdens sakaru kabeļu sistēmas izbūvei un uzturēšanai. Šajā posmā nebija pieņemts galīgais lēmums ne par visa projekta finansiālajām vajadzībām, ne par akciju galīgo sadalījumu (...). Neviens uzņēmums nevarētu uzņemties kabeļa faktisko izbūvi un uzturēšanu (...). Tāpēc pirmais uzņēmuma akciju skaita palielinājums 2003. gada janvārī bija parasts akciju skaita palielinājums, kas faktiski tomēr bija līdzīgs jauna uzņēmuma izveidošanai ar jaunu mērķi.” Tas, ka privātiem operatoriem visos posmos piederējušas vairākuma akcijas un ka tie ir veikuši ievērojamus ieguldījumus uzņēmumā tajā pašā laikā, kad to darīja Islandes valsts, liecina, ka iespējamais valsts atbalsts būtu ļoti ierobežots.

Farice hf

Saistībā ar bažām par konkurenci (skatīt II.3.2. iedaļu Lēmumā Nr. 125/05/COL) Islandes iestādes apgalvo, ka pašlaik ne uzņēmumam Farice hf., ne E-Farice nav nekādu plānu iegādāties vai nomāt lielāku CANTAT-3 tilpumu un ka savulaik notikusī apspriešana ar Teleglobe nav noslēgusies ne ar kādu vienošanos. Tāpat arī tika apliecināts, ka Farice augsto cenu dēļ klienti arvien vairāk ir izmantojuši CANTAT-3 tilpumu, kas spēj konkurēt ar Farice hf.

Farice hf.

E-Farice

CANTAT-3

Teleglobe

Farice

CANTAT-3

Farice hf

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA EEZ LĪGUMA 61. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

EEZ līguma 61. panta 1. punkta redakcija ir šāda:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai no valsts resursiem jebkādā iespējamā formā, kas kropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu dažiem uzņēmumiem vai zināmu preču ražošanai, apmērā, kādā tas ietekmē tirdzniecību starp līguma pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

1.1.   ISLANDES VALSTS AIZDEVUMA GARANTIJA

Kopumā valsts garantija ļauj tās saņēmējam saņemt aizdevumu ar tādiem finansiālajiem noteikumiem, kas ir labāki par finanšu tirgū parasti pieejamajiem noteikumiem. Tāpēc uz garantijām, ko sniedz valsts, var attiekties EEZ līguma 61. panta 1. punkta darbības joma.

Tomēr Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu (turpmāk tekstā – Pamatnostādnes) 17.4. nodaļas 2. punkta noteikumos Iestāde ir izklāstījusi situāciju, kurā atsevišķa valsts garantija nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Šajā nolūkā valsts garantijai ir jāatbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | aizdevuma ņēmējam nav finansiālu grūtību; |
| --- | --- |

a)

aizdevuma ņēmējam nav finansiālu grūtību;

| b) | aizdevuma ņēmējs principā spētu iegūt kredītu no finanšu tirgus atbilstoši tirgus nosacījumiem bez valsts intervences; |
| --- | --- |

b)

aizdevuma ņēmējs principā spētu iegūt kredītu no finanšu tirgus atbilstoši tirgus nosacījumiem bez valsts intervences;

| c) | garantija ir saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu, nesedz vairāk kā 80 % no nenomaksātā kredīta un nav beztermiņa; |
| --- | --- |

c)

garantija ir saistīta ar konkrētu finanšu darījumu, noslēgta par fiksētu maksimālo summu, nesedz vairāk kā 80 % no nenomaksātā kredīta un nav beztermiņa;

| d) | par garantiju ir samaksāta tirgus cena (kas atspoguļo arī garantijas apjomu un termiņu, aizdevuma ņēmēja sniegto nodrošinājumu, aizdevuma ņēmēja finansiālo stāvokli, darbības nozari un perspektīvas, saistību neizpildes faktoru un citus ekonomiskos nosacījumus). |
| --- | --- |

d)

par garantiju ir samaksāta tirgus cena (kas atspoguļo arī garantijas apjomu un termiņu, aizdevuma ņēmēja sniegto nodrošinājumu, aizdevuma ņēmēja finansiālo stāvokli, darbības nozari un perspektīvas, saistību neizpildes faktoru un citus ekonomiskos nosacījumus).

Tāpēc Iestāde vispirms novērtēs, vai valsts garantija Farice hf. A termiņa aizdevumam atbilst šiem četriem nosacījumiem, kuri izklāstīti Pamatnostādnēs, kas nozīmētu, ka tas nav valsts atbalsts. Vienīgi negatīvu secinājumu gadījumā šajā sakarā Iestāde novērtēs EEZ līguma 61. panta 1.punkta atsevišķos nosacījumus.

Farice hf.

1.1.1   Nosacījumi, kas nepieļauj atbalstu – Valsts atbalsta pamatnostādņu 17. nodaļas 4. punkta 2. apakšpunkts

Saskaņā ar informāciju, ko sniedza Islandes iestādes, projekts kā tīri komerciāls pasākums neuzņems tempu, un pieprasīja valsts līdzdalību. Lai gan Farice hf. formāli nebija finansiālu grūtību (pirmais nosacījums), tas varēja nodrošināt 11 miljonu euro aizdevumu vienīgi pēc tirgus nosacījumiem (D kategorijas aizdevums). Tas, ka bankas A termiņa aizdevumam pieprasīja garantiju ne tikai no valsts, bet arī no diviem bijušajiem telekomunikāciju monopoliem (no Síminn B termiņa aizdevumam un no Telefonverkið P/F – C termiņa aizdevumam), kuri vēl arvien piederēja attiecīgajām valstīm, liecina, ka Farice nevarēja saņemt aizdevumu pēc tirgus noteikumiem bez valsts iejaukšanās. Tādējādi nav izpildīts otrais nosacījums.

Farice hf.

euro

Síminn

Telefonverkið P/F

Farice

Attiecībā uz trešo nosacījumu Iestāde lēmumā par formālas izmeklēšanas uzsākšanu izteica provizorisku viedokli, ka valsts garantija sedz 100 % no piešķirtā A termiņa aizdevuma. Kopējais aizdevums sastāv no četrām (vai piecām (21) dažādām aizdevumu summām ar atšķirīgiem aizdevuma nosacījumiem, dažādiem aizdevējiem un garantijām. Islandes iestādes apgalvo, ka jautājums ir tikai par vienu aizdevumu 34,5 miljonu euro apmērā un ka šā iemesla dēļ valsts garantija saistībā ar A termiņa aizdevumu nesedz vairāk par 80 % no aizdevuma. Tomēr, kā redzams aizdevuma līgumā, lai gan nodrošinājums ir tas pats, aizdevumus piešķīrušas dažādas bankas, kuras uzņemas atbildību vienīgi par savu aizdevuma summu. Farice hf. projekta neveiksmes gadījumā neviena no bankām neatteiktos no savas nodrošinājuma daļas (22), lai segtu kādu no pārējiem aizdevumiem. Dažādajiem aizdevumiem ir ne tikai atšķirīgas procentu likmes, bet arī atšķirīgi atmaksas termiņi, atšķirīgs maksājumu skaits un dažādi galvotāji.

21

savu

Farice hf.

22

Turklāt ir jāņem vērā, ka 80 % noteikumam būtu jānodrošina, ka aizdevējam joprojām ir stimuls pārdomāt risku, ko tas ir gatavs uzņemties. Tāpēc saistībā ar lēmumu, ko pieņēma Ziemeļvalstu Investīciju banka, un nolūkā izveidot aizdevuma pamatu, uz kuru attiecas 80 % noteikums, nešķiet pareizi ņemt vērā to, ka citus aizdevumus piešķir Íslandsbanki un Føroya Banki. Ziemeļvalstu Investīciju banka nav uzņēmusies atbildību par šiem aizdevumiem.

Íslandsbanki

Føroya Banki

Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka kopējā aizdevuma katra daļa pati par sevi ir patstāvīgs aizdevums. Aizdevumu apvienojums vienā kopīgā dokumentā nešķiet svarīgs. Šā iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka valsts garantija sedz 100 % no piešķirtā A termiņa aizdevuma par maksimālo summu 9,4 miljoni euro. Tāpēc ir izpildīts trešais nosacījums.

euro

Attiecībā uz ceturto nosacījumu Iestāde atzīmē, ka Islandes Valsts garantiju fonds saistībā ar A termiņa aizdevumu iekasēja garantijas prēmiju 0,5 % apmērā gadā. Prēmiju EUR 438 839 apmērā samaksāja avansā. Turklāt tika iekasēta garantijas maksa ISK 120 000 apmērā.

Ceturtais nosacījums, kas izklāstīts pamatnostādņu 17. nodaļas 4.punkta 2. apakšpunktā būtu izpildīts, vienīgi pieņemot, ka, novērtējot prēmiju, Valsts garantiju fonds ir ņēmis vērā piešķirtā aizdevuma konkrēto raksturu un jo īpaši atmaksas nosacījumus (23), un savā novērtējumā ir ievērojis tā saucamo tirgus investora principu. Tomēr neraugoties uz to, ka Islandes iestādes tika aicinātas pierādīt, ka garantijas prēmija atspoguļo tirgus likmi, tās nav pamatojušas šo punktu, bet galvenokārt aprobežojušās ar Valsts garantiju fonda likuma attiecīgo nosacījumu atkārtošanu. Iestāde atzīmē, ka, ņemot vērā to, ka minētā garantija ir inkaso garantija ar mazāku risku, tomēr prēmija, ko iekasēja no Farice, ir minētās maksas spektra, kas jānosaka Valsts parādu pārvaldei (no 0,5 līdz 4 % (24), ļoti zemā kategorijā, kura ir jāpamato Islandes iestādēm, neraugoties uz Iestādes komentāriem lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (25).

23

Farice

24

25

Turpmākas norādes par piemēroto tirgus likmi var iegūt pamatnostādņu 17. nodaļas 3. punkta 2. apakšpunktā, kurā ir noteikta atbalsta summa, t. i., atsevišķās garantijas subsīdijas ekvivalents, kas ir starpība starp tirgus likmi un likmi, ko iegūst, pateicoties valsts garantijai pēc prēmiju atskaitīšanas. Tas ir pamatots ar izpratni par to, ka gadījumā, ja aizņēmējs gūst peļņu no izdevīgas procentu likmes, ko tas nebūtu saņēmis bez valsts iejaukšanās, atbalsta elements ir atlikusī summa salīdzinājumā ar tirgus likmi un pēc tam, kad ir atņemta prēmija. Ja prēmija šo priekšrocību pilnībā neatceļ, valsts garantija tomēr dod labumu saņēmējam un tādējādi kropļo tirgu. Minētajos apstākļos prēmija neatceļ priekšrocības, ko gūst garantijas rezultātā, un tās ir jāklasificē kā atbalsts (26).

pēc tam

26

Pamatojoties uz Iestādes rīcībā esošo informāciju (Iestādei nav informācijas par Farice hf. kredītvērtējumu), tā mēģinās veikt garantijas vērtības un attiecīgās atbalsta intensitātes aproksimāciju, salīdzinot A termiņa aizdevumu ar D termiņa aizdevumu.

Farice hf.

Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Iestāde izteica šaubas par to, vai A termiņa aizdevuma procentu likmi vajadzētu salīdzināt ar B vai D termiņa aizdevumiem. Iestāde uzskata, ka A termiņa aizdevuma likmi varētu salīdzināt ar D termiņa aizdevumu (27), kas ir vienīgais aizdevums, kuru nepapildina valsts vai valstij piederošs uzņēmums. Šo divu aizdevumu procentu likmju starpība ir 1,32 procentu punkti. Atņemot 0,50 % garantijas prēmiju, starpība ir 0,82 procentu punkti (28). Rezultātā atbalsta summa būtu aptuveni EUR 720 000 (29). Tomēr ir jāņem vērā, ka D termiņa aizdevumam ir ilgāks atmaksāšanas periods (termiņš) nekā A termiņa aizdevumam. A termiņa aizdevumu atmaksātu 2015. gadā, t. i., 11 gados pēc aizdevuma līguma noslēgšanas, bet D termiņa aizdevumu atmaksātu 2009. gadā (skatīt tabulu šā lēmuma I daļas 2.nodaļas 2. punkta a. apakšpunktā. Ja D termiņa aizdevumam būtu tikpat ilgs termiņš kā A termiņa aizdevumam (t. i., līdz 2015. gadam), ir pamats uzskatīt, ka Íslandsbanki hf. pieprasītu procentu likmi, kas ir augstāka par Euribor + 1,50 %. Izmantojot Eurobond 2004. gada ienesīguma likmju līknes (30), starpība starp obligāciju 5 gadu un 11 gadu termiņu liecina, ka ienesīguma likmju starpība ir aptuveni 0,8 procentu punkti. Lai pārāk zemu nenovērtētu garantijas priekšrocības un attiecīgo atbalsta intensitāti, ir jāņem vērā šī starpība, kā rezultātā D termiņa aizdevuma gadījumā procentu likme būtu Euribor + 2,3 % (sākotnējā likme 1,5 % plus papildu 0,8 %), tādējādi palielinot atbalsta intensitāti līdz 1,62 % (31) vai aptuveni 1,4 miljoniem euro
   (32). Šis cipars jāuzskata drīzāk par ilustratīvu nekā precīzu atbalsta summas aprēķinu. Nevar uztvert kā pašu par sevi saprotamu, ka komerciāls negarantēta aizdevuma sniedzējs prasītu 2,12 procentu punktus (33) virs A termiņa aizdevuma likmes pat tad, ja termiņš būtu tas pats. Pieprasītā likme būtu atkarīga no aizdevēja veiktā riska novērtējuma, kas nebūt nenozīmē uzcenojumu, kā aprēķināts iepriekš.

27

28

29

Íslandsbanki hf.

Euribor

Eurobond

30

Euribor

31

euro

32

33

Tādējādi nav izpildīti trīs no kopā četriem noteikumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs, lai novērtētu, vai atsevišķa valsts garantija ir valsts atbalsts saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1.punkta noteikumiem. Lai gan aizņēmējam – Farice hf. – formāli nebija finansiālu grūtību, tas nespēja saņemt aizdevumu pēc finanšu tirgus nosacījumiem bez valsts iejaukšanās, un tam bija vajadzīga valsts garantija par 100 % neatmaksātā A termiņa aizdevuma. Turklāt Farice hf. par garantiju nemaksāja tādu tirgus cenu, kas atspoguļotu garantijas summu un ilgumu un aizņēmēja sniegto nodrošinājumu, kā arī un jo īpaši darbības nozari un perspektīvas.

Farice hf.

Farice hf.

Šo iemeslu dēļ Iestāde nevar secināt, ka valsts garantija Farice hf. A termiņa aizdevumam nav saistīta ar valsts atbalstu.

Farice hf.

1.1.2.   EEZ līguma 61.panta 1. punkta nosacījumi

Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1.punkta nozīmē, tam ir jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem: atbalsts sniedz selektīvas priekšrocības dažiem uzņēmumiem, to piešķir no valsts līdzekļiem, tas kropļo vai apdraud konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

Pasākums, kas nodrošina priekšrocības dažiem konkrētiem saņēmējiem un kas nav vispārīgs pasākums, ir atbalsts.

Islandes iestādes apgalvoja, ka atbalsts Farice projektam neietver valsts atbalstu, ņemot vērā, ka zemūdens kabeli kvalificē kā infrastruktūru un tāpēc atbalsts par labu tam ir “vispārējs”, nevis selektīvs pasākums. Kā minēts Eiropas Komisijas Paziņojumā COM (2001) 35 galīgā redakcija, “Kvalitatīvu pakalpojumu pastiprināšana jūras ostās – Eiropas transporta risinājums” (34), selektivitātes kritērijs ir svarīgs salīdzinošs rādītājs, lai lemtu par to, vai konkrēts finanšu pasākums ir valsts atbalsts.

Farice

34

Saskaņā ar Komisijas praksi valsts finansējums infrastruktūras izbūvei un pārvaldīšanai nav uzskatāms par atbalstu, ja infrastruktūru tieši pārvalda valsts (kas šā projekta gadījumā tā nav) vai ja tiek rīkots publisks konkurss, lai izvēlētos pārvaldītāju, un ja infrastruktūra ir atvērta potenciālajiem lietotājiem saskaņā ar nediskriminējošiem noteikumiem (35).

35

Kā uzsvērts lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, lai gan projekta ietvaros varētu meklēt plašu līdzdalību, ne celtniecība, ne uzņēmuma pārvaldīšana netika organizēta publiska konkursa veidā. Valdības līdzdalība drīzāk bija kā atbilde uz privātu iniciatīvu, ko uzsāka divi esošie telekomunikāciju operatori (36). Turklāt attiecībā uz nediskriminējošu piekļuvi, lai gan saskaņā ar akcionāru līgumu līdzdalība uzņēmumā nav ierobežota, akcionāri, kuri ir tā dibinātāji, patur noteiktas pirmpirkuma tiesības, kas šķietami nostāda tos labākā stāvoklī nekā jaunos akcionārus.

36

Neraugoties uz to, atbilstoši Komisijas praksei pasākums nav vispārējs pasākums, ja struktūra, kura pārvalda infrastruktūru, veic saimniecisku darbību, jo tas var radīt potenciālas priekšrocības saņēmējam (37) attiecībā pret konkurējošiem operatoriem. Šajā sakarā ir pietiekami atzīmēt, ka valsts atbalsts dod labumu Farice hf., kas apsaimnieko kabeli un par atlīdzību pārdod lietotāju tiesības ieinteresētām pusēm. Saskaņā ar Eiropas Pirmās instances tiesas tiesu praksi infrastruktūras pārvaldīšana ir saimnieciska darbība EEZ Līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (38). Situācijā, kad privātas personas nevēlējās sniegt projekta pilnu finansējumu, Farice hf. var gūt labumu no infrastruktūras celtniecības, kas nodrošināta ar valsts garantiju un kurā piedalās valdība, kamēr citiem operatoriem var nākties pašiem to finansēt 100 % apmērā.

37

Farice hf.

38

Farice hf.

Turklāt līdzdalība uzņēmumā galvenokārt ir vērsta uz telekomunikāciju operatoriem. Savienojamību, izmantojot Farice kabeli, pašlaik pārdod vienīgi lielos apjomos uzņēmējiem, kuri pakalpojumu pārdod tālāk tiešajiem lietotājiem pakārtotajā tirgū. Tieši šie uzņēmēji uzņēmās iniciatīvu, kuru atbalstīja valsts. Tāpēc šis pakalpojumu veids ir paredzēts komersantiem, nevis sabiedrībai kopumā. Tādēļ Iestāde uzskata, ka projekts jāaplūko kā īpaša iespēja uzņēmumiem, uz kuru attiecas valsts atbalsta kontroles joma, nevis kā vispārēja infrastruktūra (39).

Farice

39

Lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts, ir jānoskaidro, vai saņēmējs uzņēmums gūst ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis normālos tirgus apstākļos.

Kā minēts Pamatnostādņu 17. nodaļas 2. punkta 1. apakšpunkta 1. daļā, valsts garantija ļauj aizņēmējam saņemt aizdevumu ar tādiem finansiālajiem noteikumiem, kas ir labāki par finanšu tirgū parasti pieejamajiem noteikumiem. Valsts garantijai raksturīgi tas, ka bez tās aizņēmējs nevarētu atrast finanšu iestādi, kas būtu gatava izsniegt aizdevumu un jebkādiem noteikumiem.

Kā minēts iepriekš (šā lēmuma II iedaļas 1.1.1. punktā), tas, ka bankas A termiņa aizdevumam pieprasīja garantiju ne tikai no valsts, bet arī no diviem bijušajiem telekomunikāciju monopoliem (no Síminn B termiņa aizdevumam un no Telefonverkið P/F – C termiņa aizdevumam), kuri vēl arvien piederēja attiecīgajām valstīm, liecina, ka Farice nevarēja saņemt aizdevumu pēc tirgus noteikumiem bez valsts iejaukšanās.

Síminn

Telefonverkið P/F

Farice

Turklāt par to, ka valsts uzņemas risku, parasti ir jāmaksā atbilstoša prēmija. Kā parādīts iepriekš (šā lēmuma II iedaļas 1.1.1. punktā), prēmija, ko iekasēja no Farice hf., ir maksas spektra ļoti zemā kategorijā, un tā varētu nebūt pienācīga atlīdzība. Attiecībā uz bažām, kas šajā jautājumā paustas lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Islandes iestādes savās piezīmēs nav sniegušas informāciju, pamatojoties uz kuru Iestāde varētu novērtēt, vai samaksātā prēmija ir atbilstoša. Tas jāskata saistībā ar faktu, ka prēmija pilnībā neatcēla priekšrocības, ko Farice hf. ieguva, saņemot no bankām A termiņa aizdevumu ar mazāku procentu likmi. Kā redzams Pamatnostādņu 17.2.1. iedaļas 2. punktā, ja valsts atsakās no atbilstošas prēmijas, uzņēmumam rodas priekšrocības.

Farice hf.

Farice hf

Tādējādi Iestāde uzskata, ka Farice hf. ir guvis ekonomiskas priekšrocības, ko tas nebūtu saņēmis normālos tirgus apstākļos.

Farice hf.

Lai ekonomisko priekšrocību varētu uzskatīt par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam ir jābūt atbalstam, ko piešķir valsts, vai no valsts līdzekļiem. Islandes valsts sniedza garantiju aizdevumam 9,4 miljonu euro apmērā par labu uzņēmumam Farice hf., t. i., valsts garantija ietver valsts līdzekļus.

euro

Farice hf.

Turklāt, kā minēts Pamatnostādņu 17. nodaļas 2. punkta 1. apakšpunkta 2. daļā, ja valsts atsakās no atbilstošas prēmijas, tā ir valsts līdzekļu izlietošana. Kā parādīts iepriekš, prēmija, ko iekasēja no Farice hf., ir maksas spektra ļoti zemā kategorijā, un tā varētu nebūt pienācīga atlīdzība, īpaši attiecībā uz piešķirto zemāku procentu likmi. Tā kā Islandes valsts varēja pieprasīt lielāku prēmiju un tādējādi ir atteikusies no lielākiem ieņēmumiem, ir iesaistīti valsts līdzekļi.

Farice hf.

Valsts arī nerīkojās kā privāts tirgus ieguldītājs, kā rezultātā būtu izslēgta EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērošana. Diskusija par šiem diviem iepriekš minētajiem kritērijiem liecina, projekts kā komerciāls pasākums tempu neuzņems. Valsts līdzdalība projektā, inter alia garantējot A termiņa aizdevumu, kļuva vajadzīga situācijā, kur, ja garantiju būtu snieguši privāti tirgus ieguldītāji, tie būtu pieprasījuši lielāku prēmiju. Tas liecina, ka, uzņemoties garantiju, Islandes valsts nerīkojās pēc privātā tirgus ieguldītāja principa.

inter alia

Lai varētu piemērot EEZ līguma 61. panta 1. punktu, pasākumam ir jārada konkurences kropļojumi un jāiespaido tirdzniecība starp līgumslēdzējām pusēm. Uzņēmumi, kas bauda ekonomiskas priekšrocības, ko piešķir valsts un kas samazina to parasto izmaksu slogu, ir izdevīgākā konkurences stāvoklī nekā uzņēmumi, kuriem nav šo priekšrocību.

Valsts intervence, nodrošinot projekta finansējumu, nostiprina Farice hf. stāvokli attiecībā pret konkurentiem, kuri negūst labumu no šādas garantijas un kuriem ir jāveic ieguldījumi vienīgi pēc tirgus noteikumiem, kā, piemēram, citiem interneta pieslēguma kabeļu pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, CANTAT-3 tīkls). Konsorcijā, kas uztur CANTAT-3 tīklu, inter alia ietilpa Islandes telekomunikāciju uzņēmums Landssími Íslands hf., Teleglobe un Deutsche Telekom. CANTAT-3 ir pieslēguma punkti Kanādā, Islandē, Farēru salās, Dānijā, Apvienotajā Karalistē un Vācijā.

Farice hf.

CANTAT-3

inter alia

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom. CANTAT-3

Turklāt garantija tiek sniegta projektam, ko īsteno starptautiski uzņēmēji, un tā ir pasākums, kas atkarīgs no tirdzniecības starp līgumslēdzējām pusēm.

Tādējādi pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde secina, ka valsts garantija A termiņa aizdevumam uzņēmumam Farice hf. ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Farice hf.

1.2.   VALSTS KĀ FARICE HF. AKCIONĀRA LĪDZDALĪBAS PALIELINĀŠANA

FARICE HF.

Laika posmā no uzņēmuma izveidošanas 2002. gada septembrī līdz paziņojuma sniegšanai 2004. gada sākumā valsts līdzdalība uzņēmumā Farice hf. palielinājās no sākotnējiem 27,33 % līdz 46,5 %. Pēc paziņojuma, ko Islandes sniedza 2004. gada jūnija atbildē, uzņēmums Síminn lika skaidri saprast, ka tas neplāno nodrošināt vairāk par 33,33 % pamatkapitāla (40).

Farice hf.

Síminn

40

Attiecībā uz valsts atbalstu ir jānosaka, vai valsts kapitāla daļas palielinājums uzņēmumā Farice hf. atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Pamatnostādņu 19. nodaļā ir noteikta Iestādes vispārējā pieeja attiecībā uz akciju iegādi, ko veic valsts iestādes.

Farice hf.

Saskaņā ar pamatnostādņu 19. nodaļas 6. punkta b) apakšpunktu valsts atbalsts netiek sniegts, ja uzņēmumā iegulda jaunu kapitālu tādos apstākļos, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, kurš darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. To var piemērot gadījumos, kad ir jāpalielina valsts īpašuma daļa uzņēmumā, ar nosacījumu, ka ieguldītais kapitāls ir samērīgs ar iestādēm piederošo akciju skaitu un tas notiek vienlaikus ar privātu akcionāru kapitāla ieguldījumu. Privātā ieguldītāja īpašuma daļai ir jābūt ar reālu saimniecisko nozīmi.

No otras puses, valsts atbalsts ir tad, ja jaunu kapitālu iegulda apstākļos, kas nebūtu pieņemami privātam ieguldītājam, kurš darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. Saskaņā ar pamatnostādņu 19. nodaļas 6. punkta c) apakšpunktu šis, citu starpā, ir gadījums, kad kapitāla ieguldīšana uzņēmumos, kuru kapitāls ir sadalīts starp privātiem un valsts akcionāriem, pārvērš valsts īpašuma daļu par ievērojami augstāka līmeņa ieguldījumu, nekā tas bija sākotnēji, un privāto akcionāru relatīvā atkāpšanās lielā mērā ir saistīta ar uzņēmumu paredzamo zemo peļņu.

Islandes iestādes apgalvo, ka Islandes valsts pamatkapitāla daļas palielināšana uzskatāma nevis par jauna kapitāla ieguldījumu, bet gan par uzņēmuma sākotnējo izveidošanu. Islandes iestādes norāda, ka 2002. gada septembrī Farice hf. ar ISK 30 miljonu pamatkapitālu nevarēja uzsākt zemūdens sakaru kabeļu sistēmas celtniecības un uzturēšanas projektu. Tā vietā, lai, kā tika apspriests, veidotu jaunu uzņēmumu, 2003. gada janvārī notika pamatkapitāla pirmā palielināšana, kura pēc Islandes iestāžu domām nebija uzņēmuma pamatkapitāla parasta palielināšana, bet gan līdzvērtīgs pasākums jauna uzņēmuma veidošanai ar jaunu mērķi. Iestāde atzīmē, ka Valsts atbalsta pamatnostādnēs pamatkapitāla palielināšanu uzskata par jauna kapitāla ieguldīšanas apakškategoriju neatkarīgi no tā, kurā brīdī tā tiek veikta. Tā kā pamatnostādnēs ir atspoguļots privāta tirgus ieguldītāja rīcības vispārējais princips, pamatkapitāla palielināšana ir jāanalizē pēc būtības. Pat ja valdība būtu ieguldījusi lielāku kapitāla daļu jau sagatavošanas posmā, Islandes valsts līdzdalība kapitālā tomēr būtu jāanalizē saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Tādēļ minētā novērtējuma veikšanai būtiski ir vienīgi tas, vai pamatkapitāla palielināšana atspoguļo privāta tirgus ieguldītāja motīvus.

Farice hf.

Iestāde nenoliedz, ka reālā izteiksmē privāto uzņēmēju kapitāla daļas palielināšana notika vienlaikus ar valsts kapitāla daļas palielināšanu. Tomēr pēc Iestādes domām privāto uzņēmēju kapitāla daļas palielināšana nebija samērīga ar valsts kapitāla daļas palielināšanu.

Kā redzams iepriekš dotajā tabulā (skatīt šā lēmuma I.2.2.b iedaļu), uzņēmuma Farice hf. kapitāls 2003. gada janvārī palielinājās no EUR 327 000 līdz EUR 14 070 000. Islandes valsts kapitāla daļa palielinājās no 27,33 % līdz 46,53 % (EUR 6 547 000), t. i., par gandrīz 20 procentu punktiem. Lai gan Islandes iestādes pareizi norāda, ka uzņēmuma Síminn daļa pieauga no EUR 155 000 līdz EUR 4 690 000, relatīvā izteiksmē uzņēmuma Síminn daļa samazinājās no 47,33 % līdz 33,33 % (par 14 procentu punktiem). Samazinājās arī visu pārējo dalībnieku, izņemot Telefonverkið, kapitāla daļa (no 1,33 % līdz 0,33 %), kas liecina, ka relatīvā izteiksmē komersanti atkāpās no projekta.

Farice hf.

Síminn

Síminn

Telefonverkið

Tas varētu būt uzņēmuma paredzamās zemās peļņas dēļ. Islandes iestādes 2004. gada septembra vēstulē apgalvo, ka:

“Uzņēmums Síminn juta, ka tilpuma palielināšana, lai apmierinātu paredzamo pieprasījumu, kā arī alternatīva maršruta nodrošināšana ārkārtas gadījumiem ir finansiāli riskants pasākums, kas nodrošina nelielu atdevi no ieguldītā kapitāla (īpaši sabiedrībai ar ierobežotu atbildību, kuru paredzēts privatizēt). Lai atvieglotu vajadzīgo tilpuma palielināšanu, īpaši ņemot vērā īso laika posmu līdz brīdim, kad pieprasījums pārsniegs esošo tilpumu, iesaistījās valdība.”

Islandes iestādes turpmāk apgalvo, ka uz tirgus negribīgo attieksmi pret projektu tika norādīts sagatavošanas posmā, kad Síminn un Telefonverkið iesaistīja IBM Consulting, lai tos konsultētu par projekta ekonomisko dzīvotspēju un tā finansēšanas iespējām. Atzinumos bija stingras norādes uz to, ka finansējums nav iespējams ar tradicionāliem līdzekļiem (41).

negribīgo attieksmi

Síminn

Telefonverkið

IBM Consulting

41

No tā var secināt, ka sākotnējā privāto ieguldītāju līdzdalības trūkuma dēļ valdība 2003. gada sākumā (42) parakstījās uz vajadzīgo kapitāla palielināšanu, kā rezultātā palielinājās tās līdzdalība uzņēmumā Farice hf.

42

Farice hf.

Islandes valsts kapitāla daļas palielināšana uzņēmumā Farice turklāt tika papildināta ar valsts garantiju 9,4 miljonu euro A termiņa aizdevumam, par kuru vērtējums sniegts iepriekš šajā lēmumā. Atbilstoši pamatnostādņu 19. nodaļas 6. punkta d) apakšpunktam pastāv pieņēmums, ka valsts atbalsts ir tad, ja iestāžu intervence notiek kapitāla daļas iegūšanas veidā apvienojumā ar citiem intervences veidiem, par kuriem ir jāziņo saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta 3. punktu.

Farice

euro

Tādējādi pamatkapitāla palielināšana situācijā, kad neviens privāts ieguldītājs nepalielina savu pamatkapitālu tādā pašā proporcijā, nodrošināja priekšrocības atsevišķam uzņēmumam – Farice hf. – un radīja valsts līdzekļu izlietošanu.

Farice hf.

Valsts intervence nostiprina uzņēmuma Farice hf. stāvokli projekta finansējuma piesaistīšanā attiecībā pret konkurentiem, kuri negūst labumu no šādas valsts līdzdalības (piem., CANTAT-3 tīkls) situācijā, kad privātie uzņēmēji nevēlas piesaistīt papildu līdzekļus. Konsorcijā, kas uztur CANTAT-3 tīklu, inter alia ietilpa Islandes telekomunikāciju uzņēmums Landssími Íslands hf., Teleglobe un Deutsche Telekom. CANTAT-3 ir pieslēguma punkti Kanādā, Islandē, Farēru salās, Dānijā, Apvienotajā Karalistē un Vācijā.

Farice hf.

CANTAT-3

CANTAT-3

inter alia

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom

CANTAT-3

Turklāt kapitāla daļas palielināšana ir saistīta ar projektu, ko īsteno starptautiski uzņēmēji, un tā ir pasākums, kas atkarīgs no tirdzniecības starp līgumslēdzējām pusēm.

Tādējādi pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.

1.3.   SECINĀJUMS

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde secina, ka Islandes valsts garantija A termiņa aizdevumam un valsts kapitāla daļas palielināšana ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

2.   PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “par jebkuru nodomu piešķirt atbalstu vai par izmaiņām tajā ir savlaicīgi jāinformē EBTA Uzraudzības iestāde, lai tā varētu iesniegt piezīmes.” Saskaņā ar 2. panta 1. punktu, kas lasāms kopā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 3. pantu, “attiecīgajai EBTA valstij ir pietiekami savlaicīgi jāinformē Iestāde par jebkuru nodomu piešķirt jaunu atbalstu, un to nepiešķir, kamēr Iestāde nav pieņēmusi lēmumu, kas atļauj šādu atbalstu, vai kamēr nav uzskatāms, ka šāds lēmums pieņemts.”

Uzņēmumu Farice hf. izveidoja 2002. gadā, un jau 2003. gada jūnijā sākās celtniecības darbi. Kabeli oficiāli atklāja 2004. gada februārī (43). Pamatkapitāla palielināšana notika 2003. gada janvārī, bet Islandes iestāžu inkaso garantija datēta ar 2004. gada 27. februāri, t. i., pirms Iestādei bija iespēja izteikt viedokli par 2004. gada 27. februāra paziņojuma par pasākumiem. Tādējādi Islandes iestādes īstenoja pasākumus, pirms Iestāde bija pieņēmusi galīgo lēmumu.

Farice hf.

43

Līdz ar to Iestāde secina, ka Islandes iestādes nav ievērojušas īstenošanas aizliegumu, kas izklāstīts Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 3. pantā.

3.   SADERĪBA

Iestāde uzskata, ka atbalsta pasākumi nav saderīgi ar atbrīvojumiem, kas minēti EEZ līguma 59. panta 2. punktā (44) un 61. panta 2. punktā vai 3. punkta a) un d) apakšpunktā.

44

Kā noteikts lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, Iestāde uzskata, ka valsts atbalstu nevar pamatot saskaņā EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Jāatzīst, ka noteiktos apstākļos var uzskatīt, ka droša starptautiska savienojamība ir vispārējās interesēs. Lai gan projekts ir starptautisks, ar to nepietiek, lai pieņemtu, ka uz to attiecas EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētie atbrīvojumi. Šis ir atbalsts nozarei, no kura labumu gūst atsevišķs uzņēmums (Farice hf.), un to sniedz, pateicoties uzņēmēju grupas privātai iniciatīvai, bet tas nerada plašāku pozitīvu ietekmi uz Eiropas ekonomiku vai nozīmīgu pārnesi sabiedrībai kopumā. Eiropas Ekonomikas zona kopumā (45) negūst peļņu no šā projekta, un tas neatbilst Kopienas rīcības principiem šajā jomā (46).

Farice hf

45

46

Ir jānovērtē, vai atbalsts ir pamatots saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar šo noteikumu atbalstu var paziņot par saderīgu, ja “tas attīsta atsevišķas saimnieciskās darbības vai atsevišķas ekonomikas jomas, kur šāds atbalsts nemaina tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tie būtu pretrunā vispārējām interesēm.”

Iestāde uzskata, ka saderīguma vērtējums ir tieši jāpamato ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar šo noteikumu, valsts atbalsta pasākumam ir jābūt vajadzīgam un samērīgam ar mērķi, kuram tas paredzēts.

3.1.   ATBALSTA PASĀKUMU NEPIECIEŠAMĪBA

Iestāde atzīmē, ka projekta mērķis ir nodrošināt interneta pieslēgumu uz Islandi, izveidojot uzticamu pārraides veidu, kuram par dublējošo atbalstu kalpos bijušais CANTAT-3 pieslēgums. Ņemot vērā Islandes ģeogrāfisko stāvokli, tā ir īpaši atkarīga no piekļuves izdevīgiem un uzticamai telekomunikāciju savienojamībai. Kā redzams šā lēmuma I.2. iedaļā, alternatīvi risinājumi esošā CANTAT-3 kabeļa vai satelītu veidā nebija ilgstoši to tehnisko ierobežojumu dēļ, vai arī tāpēc, ka tie bija atkarīgi no citiem konsorcija akcionāriem (CANTAT-3
   (47) vai to pieaugošajām izmaksām (satelīti). Jaunajam zemūdens kabelim, kam jākļūst par galveno pārraides pieslēgumu uz Islandi, ir lielāks tilpums, tas ir uzticamāks lietošanā, un kopā ar CANTAT-3 dublējošo atbalstu tas spēj nodrošināt telekomunikāciju pakalpojumus Islandei. Komisijas politikā un lēmumos (48) par valsts atbalstu platjoslas (49) pieejamību atzīst par likumīgu mērķi un tādu pakalpojumu veidu, kas pēc sava rakstura var pozitīvi ietekmēt daudzu nozaru un pasākumu produktivitāti un izaugsmi.

CANTAT-3

CANTAT-3

CANTAT-3

47

CANTAT-3

48

49

Kā liecina projekta vēsture (īpaši 2002. gada martā sagatavotais tehniski ekonomiskais pamatojums), Farice projekts nevarēja rasties kā tīri privāta iniciatīva. Gan valsts garantijas sniegšanu, gan pamatkapitāla palielināšanu noteica vajadzība pēc valsts lielākas līdzdalības, lai padarītu projektu par ekonomiski dzīvotspējīgu. Bez valsts līdzdalības projekts būtu aizkavējies vai arī vispār netiktu uzsākts. Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka valsts atbalsts bija vajadzīgs EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Farice

3.2.   ATBALSTA PASĀKUMU PROPORCIONALITĀTE

Lai atbalsta pasākumi būtu saderīgi ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, atbalstam ir jābūt samērīgam ar mērķi, un tas nedrīkst kropļot konkurenci tādā apmēra, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. Ir jāizvērtē priekšrocības, ko sniedz uzticamu telekomunikāciju pakalpojumu nodrošināšana Islandē, un trūkumi, ko rada konkurences kropļojumi attiecībā pret konkurentiem, kam nav pieejams valsts finansējums, īstenojot līdzīgus projektus.

Ne kabeļa, ierīkošana ne apsaimniekošana nav nodota Farice hf. rīcībā atklāta konkursa ceļā. Iestāde uzskata, ka plaša informācija par šo projektu, kā to apgalvo Islandes iestādes, nevar aizstāt oficiālu konkursa procedūru, īpaši tāpēc, ka šī līdzdalība aprobežojās ar Islandes un Farēru salu pusi (50). Komisijas praksē (51) atklātu konkursu uzskata par pozitīvu, bet ne obligātu platjoslas projektu apstiprināšanas elementu. Šajos lēmumos jo īpaši uzsvērts, ka kabeļa apsaimniekošanas nodošana neatkarīgam aktīvu pārvaldītājam konkursa kārtībā labāk nodrošina infrastruktūras pārvaldītāja neitralitāti nekā tas būtu situācijā, kad pakalpojumu sniedzējs kontrolē infrastruktūru, kā tas ir šajā gadījumā.

Farice hf.

50

51

Iestāde pozitīvi uzsver, ka akcionāru nolīgums paredz nediskriminējošas, cenu pārredzamu noteikšanu saskaņā ar tirgus noteikumiem. Cenu noteikšana šķiet pārredzama, grafiks ir publicēts Farice hf. tīmekļa vietnē, un tajā ir ietverta formula, ko izmanto cenu aprēķināšanai.

Farice hf.

Turklāt akcionāru nolīgums principā ir atvērts jauniem dalībniekiem. Lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Iestāde pauda zināmas bažas par jaunpienācēju stāvokli attiecībā pret dibinātājām pusēm. Šīs bažas galvenokārt bija balstītas uz akcionāru nolīguma 7. iedaļu, kas aizsargā dibinātāju stāvokli, dodot tiem iespēju saglabāt savu kapitāla pozīciju. Tomēr apsvērumos par Iestādes lēmumu (52) Islandes iestādes kliedēja šīs bažas un uzsvēra atšķirību starp piekļuvi uzņēmuma īpašumtiesībām un piekļuvi telekomunikāciju kabelim. Kā minēts iepriekšējā punktā, akcionāru nolīgums paredz nediskriminējošu un pārredzamu cenu noteikšanu saskaņā ar tirgus noteikumiem un tādējādi nodrošina atbilstošu piekļuvi telekomunikāciju kabelim.

52

Provizoriski aprēķinātais atbalsts saistībā ar valsts garantiju (1,62 % (53) jeb aptuveni 1,4 miljoni euro) ir samērā ierobežots, salīdzinot ar kopējo ieguldījumu izmaksām 48,9 miljonu euro apjomā, jo tas ir 2,9 %. Runājot par Islandes valsts kapitāla daļas palielināšanu, 2003. gada jūnijā valsts kapitāla daļa jau samazinājās līdz 41 %, bet citu privāto uzņēmēju, piemēram, Og Vodafone kapitāla daļa bija palielinājusies. Islandes iestādes norādīja, ka, neraugoties uz pašreizējo akcionāru atvērtību pret jaunpienācējiem, neviens uzņēmums nav izrādījis interesi par projektu (54). Sakarā ar Islandes valsts pamatkapitāla daļas palielināšanu iesaistītā valsts atbalsta aprēķins nav vienkāršs. Tomēr pat tad, ja ārkārtējā gadījumā visu kapitāla palielināšanu uzskatītu par valsts atbalstu un arī visu A termiņa aizdevumu uzskatītu par valsts atbalstu (55), Islandes valsts līdzdalības kopējā summa būtu aptuveni 15,5 miljoni euro. Tā ir aptuveni 32 % no Farice projekta ieguldījumu izmaksām (56).

53

euro

euro

Og Vodafone

54

55

euro

Farice

56

Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka saderības novērtējums saskaņā ar valsts atbalsta nosacījumiem nedrīkst būt pretrunā citiem Līguma noteikumiem. Tādējādi, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar valsts atbalsta nosacījumiem, ir būtiski arī tas, vai valsts atbalstu sniedz projektam, kas var radīt bažas par konkurenci saskaņā ar EEZ līguma 53. un/vai 54. panta piemērošanu (57). Šajā sakarā Iestāde, inter alia, lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu atzīmē, ka lai gan CANTAT-3 esošā infrastruktūra tiek saglabāta (58), cita starpā pastāv arī bažas, ka nākotnē visi CANTAT-3 savienojumi ar Islandi tiks novirzīti caur E-Farice hf., kam pieder vairākums Farice hf. akciju (59). Tādēļ Iestādei bija bažas, ka attiecībā uz savienojumiem ar Islandi konkurence varētu tikt ierobežota, jo tirgū paliks tikai viens piegādātājs. Tagad šīs bažas ir kliedētas.

57

inter alia

CANTAT-3

58

CANTAT-3

E-Farice hf.

Farice hf.

59

Farice projekts veicina konkurenci, radot jaunu starptautisku savienojumu kanālu tur, kur pirms tam bija tikai CANTAT-3 piedāvājums.

Farice

CANTAT-3

Turklāt, pateicoties tam, ka salīdzinājumā ar starptautiskajām cenām Farice hf. cenas ir augstākas, tilpuma vairumpircēji Islandē, izņemot uzņēmuma Farice dibinātājus, centās vairāk izmantot CANTAT-3 tilpumu, ko uzņēmums Teleglobe piedāvā par zemāku cenu. Tas liecina, ka uzņēmums Farice pašreizējos tirgus apstākļos nespēj kontrolēt ne cenas, ne piedāvājumu starptautisko savienojumu tirgū no Islandes un uz to. Islandes iestādes lēš, ka Teleglobe Islandes klientiem pašlaik pārdod tilpumu, kas ir aptuveni 50 % no apjoma, ko virza caur Farice kabeli. Nešķiet, ka Farice hf. cenu noteikšanas politika paredzētu cenas, kas ir zemākas nekā CANTAT-3 cenas, un varētu izspiest no tirgus minēto konkurentu. Vairumtirdzniecības klienti, kas nav saistīti ar Farice hf. dibinātājiem, var apiet Farice kabeli, un patiesībā tā arī dara.

Farice hf.

Farice

CANTAT-3

Teleglobe

Farice

Teleglobe

Farice

Farice hf.

CANTAT-3

Farice hf.

Farice

Islandes iestādes reaģēja arī uz lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu paustajām bažām, ka uzņēmums Farice hf. sākotnēji bija iecerējis kopīgi iegādāties/nomāt CANTAT-3 palielināto joslas platumu, lai lokā savienotu abas šīs sistēmas. Šāda pieejamā tilpuma visaptveroša iegāde rezultātā izspiestu no tirgus uzņēmumu Teleglobe kā Farice konkurentu. Islandes iestādes apgalvoja, ka uzņēmums Farice hf. jeb E-Farice ehf. pašlaik neplāno iegādāties vai nomāt lielāku tilpumu nekā CANTAT-3 piedāvātais un ka pēc apspriešanās ar Teleglobe
   (60), kas notika pirms vairākiem gadiem, nekāda vienošanās netika panākta. Pašreizējā situācija ir tāda, ka gan Farice, gan CANTAT-3 tilpums ir pieejams uz Islandi un no tās. Turklāt ir citi uzņēmēji, kā, piemēram, TDC un T-Systems, kas, lai gan mazākā apjomā, nodrošina tilpumu uz Islandi, izmantojot CANTAT-3.

Farice hf.

Teleglobe

Farice

Farice hf.

E-Farice ehf.

CANTAT-3

Teleglobe

60

Farice

CANTAT-3

TDC

T-Systems

CANTAT-3

Tāpēc pašreizējā situācijā Iestādei nav pamata bažām par konkurences aspektiem, un atbilstošās konkurences procedūras ir izbeigtas.

4.   SECINĀJUMS

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Iestāde uzskata, ka atbalsts uzņēmumam Farice hf. ir saderīgs ar EEZ līgumu. Neraugoties uz to, Iestāde izsaka nožēlu, ka pasākumi tika īstenoti, pirms Islande paziņoja Iestādei par valsts garantiju un pirms Iestāde pieņēma galīgo lēmumu par valsts atbalsta pasākumu novērtējumu,

Farice hf.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts uzņēmumam Farice hf. valsts garantijas veidā aizdevumam un kapitāla palielināšanas veidā ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Farice hf.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē 2006. gada 19. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV 1994 L 231, OV EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādnes tika pēdējo reizi grozītas 2006. gada 29. martā. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

(5)  Publicēts OV C 277, 10.11.2005., un ES Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā Nr. 56, 10.11.2005., 14. lpp.

5

ES Oficiālā Vēstneša

(6)  Sīkākai informācijai par dažādo korespondenci starp Iestādi un Islandes iestādēm ir atsauce uz Iestādes lēmumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru, Lēmums Nr. 125/05/COL, kas publicēts OV C 277, 10.11.2005., 14. lpp.

6

(7)  OV C 277, 10.11.2005., un ES Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājums Nr. 56, 10.11.2005., 14. lpp.

7

ES Oficiālā Vēstneša

(8)  Saskaņā ar EEZ līguma 21. protokola un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola II nodaļas 11. panta noteikumiem.

8

(9)  Konsorcijā cita starpā ietilpa Islandes telekomunikāciju uzņēmums Landssími Íslands hf., uzņēmumi Teleglobe un Deutsche Telekom.

9

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom

(10)  Islandes daļa uzņēmumā Síminn 2005. gada augustā tika pārdota Skipti ehf.

10

Síminn

Skipti ehf

(11)  Skatīt kopsavilkuma ziņojumu, kas pievienots paziņojumam kā 1. pielikums.

11

(12)  Skatīt arī šādu Islandes iestāžu komentāru: “Lai gan Síminn bija universālā pakalpojuma sniedzējs un šajā statusā tam bija jānodrošina tālsakari, uzņēmums uzskatīja, ka tilpuma palielināšana, lai apmierinātu pieprasījumu, kā arī alternatīva maršruta nodrošināšana ārkārtas gadījumiem ir finansiāli riskants pasākums, kam nav lielas atdeves no ieguldījumiem. Lai atvieglotu vajadzīgo tilpuma palielināšanu, īpaši ņemot vērā īso laika posmu līdz brīdim, kad pieprasījums pārsniegs esošo tilpumu, iesaistījās valdība.”

12

Síminn

(13)  E-Farice ehf 2003. gadā piederēja 80 % Farice hf akciju, bet atlikušie 20 % – Fųroya Tele (19,93 %) un citām Farēru salu pusēm (kopā 0,6 %).

13

E-Farice ehf

Farice hf

Fųroya Tele

(14)  IBM ziņojums ir ziņojums, ko iesniedza Islandes iestādes un kurā dots Farice projekta priekšvēstures kopsavilkums un pašreizējais statuss. Tajā aprakstīta projekta ideja, darbības plāns un tīkla struktūra, kā arī vajadzība pēc jauna kabeļa.

14

Farice

(15)  IBM ziņojumā uzsvērts, ka uzņēmējdarbības iespēja, ka E-Farice varētu iegādāties CANTAT-3 savienojamību, nodrošina iespēju abas šīs kabeļu sistēmas saslēgt lokā tādā veidā, lai Farice hf. varētu piedāvāt saviem klientiem nodrošinātu savienojamību. Ziņojumā plašāk aprakstītas E-Farice sarunas ar Teleglobe par CANTAT-3 papildu tilpuma nomu. Tika spriests par to, kam – Farice hf. vai E-Farice – būtu jāiznomā viss pieejamais tilpums Islandei un Farēru salām.

15

E-Farice

CANTAT-3

Farice hf

E-Farice

Teleglobe

CANTAT-3

Farice hf.

E-Farice

viss

(16)  Sākotnējie kapitālieguldījumi, kas vēlāk mainījās. Pārvaldītājsabiedrībai E-Farice pieder visas Islandes pušu akcijas uzņēmumā Farice hf.

16

E-Farice

Farice hf

(17)  Termins “atvilces maršrutēšana” bieži vien attiecas uz pārraidi no attālinātas vietas vai tīkla uz centrālo vai galveno vietu. “Atvilces maršrutēšanas” sākotnējā definīcija bija tālruņa izsaukuma pārsūtīšana vai datu pārraide tālāk par galamērķi un pēc tam to pārraide atpakaļ uz galamērķi, lai tādējādi izmantotu pieejamo personālu (operatorus, aģentus utt.), vai arī lai izmantotu noteiktas iekārtas, kuras attiecīgajā galapunktā nav pieejamas. Termins ir attīstījies, iegūstot tradicionālāku nozīmi. Parasti tas nozīmē līniju, kurai ir liels tilpums.

17

(18)  Lai gan vēstulē, kas pievienota paziņojumam, ir norāde uz Libor, kas ir pamats aizdevuma procentu likmes noteikšanai katram posmam, aizdevuma līguma 7.1. pantā ir atsauce uz Euribor. Šā iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka atsauces likme procentu likmes, ko piemēro aizdevumam katrā procentu aprēķināšanas periodā, noteikšanai ir Euribor.

18

Libor

Euribor

Euribor

(19)  Skatīt Islandes iestāžu 2004. gada 8. jūnija vēstules 7. lappusi.

19

(20)  Tā kā Islandes iestādes visā tabulā neizmantoja to pašu pārrēķina kursu, Iestāde ir pārveidojusi tabulu, ko iesniedza Islandes iestādes, attiecība uz skaitļiem euro. Tā aprēķināja tabulā dotos skaitļus euro atbilstoši pārrēķina kursam, kas publicēts tās tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/dbaFile791.html. Sagatavošanās posmam tā izmantoja 2002. gada pārrēķina kursu 91,58. Sagatavošanās posmam tā izmantoja 2003. gada pārrēķina kursu 84,32.

20

(21)  Jo B termiņa aizdevumu izsniedz divi dažādi aizdevēji.

21

(22)  Saskaņa ar aizdevuma līguma nodrošinājuma dokumentu pirmās kategorijas nodrošinājums (zeme un aktīvi) ir reģistrēts par summu EUR 34,5 miljoni.

22

(23)  Aizdevuma līguma noteikumos ir paredzēta iespēja atmaksāt visu aizdevumu vai tā daļu, izņemot A termiņa aizdevumu, bez priekšapmaksas komisijas maksas.

23

(24)  Skatīt Islandes iestāžu 2005. gada 21. janvāra vēstules 9. lappusi.

24

(25)  Skatīt Iestādes Lēmuma Nr. 125/05/COL 11. lappusi.

25

(26)  Islandes iestādes neņem vērā šo aspektu un aplūko tirgus cenas kā tādas atbilstību. Rezultātā tas, ka, pateicoties valsts garantijai, aizdevuma nosacījumi ir labāki nekā tirgus nosacījumi, nav ņemts vērā ne saskaņā ar otro (skatīt iepriekš), ne ceturto nosacījumu.

26

(27)  Saskaņā ar aizdevuma līguma 7. punkta 4. apakšpunktu vienīgi A termiņa aizdevuma rezervi var izmainīt pēc līguma parakstīšanas. Minētos grozījumus var izdarīt 2011. gada 18. martā, un tie ir spēkā līdz aizdevuma atmaksas termiņa beigām. Tā kā tas ir atkarīgs no turpmākām sarunām, Iestāde nevar novērtēt, vai šāda izmainīta rezerve būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1.punkta nozīmē, un vai atļaut jebkādu iespējamu atbalstu. Tomēr Islandes iestādes spētu konstatēt atbalsta elementu attiecībā uz jebkādām turpmākām izmaiņām, piemērojot tos aprēķināšanas parametrus, kas izklāstīti iepriekšējā punktā, un atbalsta elementa esamības gadījumā tām būtu jāziņo Iestādei par šo atbalsta pasākumu.

27

(28)  Euribor + 1,50 % gadā – (Euribor + 0,18 % gadā) – 0,50 % = 0,82 %.

28

Euribor

Euribor

(29)  Pamatojoties uz šādu aprēķinu: EUR 438 839/0,5 × 0,82 = EUR 719 695.

29

(30)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/EYC/EN/eyc-EN.htm#historical

30

(31)  Euribor + 2,30 % gadā – (Euribor + 0,18 % gadā) – 0,50 % = 1,62 %.

31

Euribor

Euribor

(32)  EUR 438 839/0,5 × 1,62= EUR 1 421 838.

32

(33)  2,30 – 0,18 (A termiņa aizdevuma procentu likme).

33

(34)  13.2.2001. Paziņojums COM (2001) 35, galīgā redakcija.

34

(35)  Komisijas Lēmums N 527/02 – Grieķijas finansiālais atbalsts privātam uzņēmumam aviācijas degvielas cauruļvadu projektēšanai, celtniecībai, pārbaudei un nodošanai ekspluatācijā, lai apgādātu Atēnu jauno starptautisko lidostu.

35

(36)  Skatīt Komisijas Lēmuma C 67–69/2003 par atbalstu propilēna cauruļvada izbūvei starp Roterdamu, Antverpeni un Rūras apgabalu 48. punktu. Islandes iestāžu arguments, ka Direktīva 2002/20/EK pieprasa vienīgi vispārēju atļauju (un nevis konkursu), ir spēkā, bet nav piemērojams valsts atbalsta mērķiem. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem konkursa organizēšana ir viens no elementiem, kas ļauj novērtēt, vai pasākumu var klasificēt kā infrastruktūru.

36

(37)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 527/02 – Grieķijas finansiālais atbalsts privātam uzņēmumam aviācijas degvielas cauruļvadu projektēšanai, celtniecībai, pārbaudei un nodošanai ekspluatācijā, lai apgādātu Atēnu jauno starptautisko lidostu. Skatīt arī Komisijas Lēmumu N 860/01 – Austrija par Mutterer Alm slēpošanas kūrortu, attiecībā uz kuru uzskatīja, ka slēpošanas pacēlāju uzturēšana ir saimnieciska darbība, dod labumu slēpošanas pacēlāja apsaimniekotajam un tāpēc tā nav infrastruktūras pasākums. Skatīt Komisijas Lēmuma C 67-69/2003 48. punktu.

37

Mutterer Alm

(38)  Skatīt Lietu T-128/98 Aéroports de Paris pret Eiropas Komisiju [2000] ECR II-3929.

38

Aéroports de Paris

(39)  Skatīt Komisijas Lēmumu N 213/2003 – Projekts Atlas – platjoslas infrastruktūra uzņēmējdarbības parkiem.

39

Atlas

(40)  Skatīt šā lēmuma I 2.2.b iedaļu.

40

(41)  Skatīt Islandes iestāžu 2004. gada 25. jūnija vēstules 3. lappusi.

41

(42)  Iestādei ir zināms par Islandes iestāžu atsauci uz Farice hf. valdes priekšsēdētaja runu 2004. gada 24. janvārī. Tomēr šajā runā vienīgi teikts, ka ir “mēreni ienesīgs uzņēmējdarbības plāns” un ka nodrošinājumu snieguši arī privātie uzņēmēji. Pēdējo punktu Iestāde nekad nav noliegusi; tomēr atbilde uz jautājumu par to, vai valsts pamatkapitāla daļas palielinājums ir samērīgs, nav sniegta.

42

Farice hf.

mēreni ienesīgs uzņēmējdarbības plāns

(43)  Paziņojums presei 2004. gada 3. februārī.

43

(44)  Islandes iestādes nesniedza informāciju, kas ļautu Iestādei veikt minētajā punktā paredzēto novērtējumu.

44

(45)  Skatīt, piem., Valsts atbalstu N 576/98 Apvienotajai Karalistei saistībā ar Lamanša tuneļa dzelzceļa posmu, kur šis ātrgaitas dzelzceļa posms bija ES nozīmes dzelzceļa posms, nevis tāds, kas attiecas uz vienu vai dažām dalībvalstīm.

45

(46)  Attiecībā uz šo kritēriju skatīt Komisijas lēmumu 96/369/EK par fiskālo atbalstu Vācijas aviosabiedrībām, kas piešķirts kā amortizācijas refinansējums (OV L 146, 20.6.1996., 42. lpp.).

46

(47)  Kā norādīts kopsavilkuma ziņojumā, ko iesniedza Islandes iestādes ar 2004. gada 27. februāra paziņojumu, īpašas uzņēmējdarbības grūtības bija konsorcija dalībniekam Teleglobe.

47

Teleglobe

(48)  Datu pārraide, kur atsevišķā vidē vienlaicīgi var pārraidīt vairākus datu kanālus. Šo terminu izmanto arī, lai salīdzinātu frekvenču joslas platumu, kas ir lielāks par 3 MHz šaurjoslas frekvences. Izmantojot platjoslu, ar lielāku ātrumu var pārraidīt vairāk datu.

48

(49)  Skatīt e-Eiropas 2004. gada rīcības plānu “Informācijas sabiedrība visiem”, 28.5.2002., COM (2002), 263 galīgā redakcija, ka arī Komisijas Lēmumu Nr. 213/2003 “Projekts ATLAS: platjoslas infrastruktūras shēma uzņēmējdarbības parkiem” un Lēmumu Nr. 307/2004 “Platjoslas sakari Skotijā – attāli apgabali un lauku teritorijas”.

49

(50)  Islandes iestādes norāda: “Tika meklēta plaša akcionāru līdzdalība Farice projektā Islandē un Farēru salās, un visi telekomunikāciju uzņēmumi tika uzaicināti piedalīties uzņēmuma dibināšanā.”

50

Farice

(51)  Komisijas Lēmums N 307/2004, N 199/2004 un N 213/2003.

51

(52)  Skatīt Islandes iestāžu 2006. gada 28. jūnija vēstules 5. lappusi.

52

(53)  Euribor + 2,30 % gadā – (Euribor + 0,18 % gadā) – 0,50 % = 1,62 %.

53

Euribor

Euribor

(54)  Skatīt Islandes iestāžu 2006. gada 28. jūnija vēstules 5. lappusi.

54

(55)  Skatīt Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu 17. nodaļas 17. punkta 3. apakšpunktu, kurš nosaka, ka atsevišķos gadījumos garantijas vērtība var būt liela kā summa, ko faktiski sedz minētā garantija.

55

(56)  Atbalsta intensitāti 35 % apmērā no kopējām ieguldījumu izmaksām Eiropas Komisija atļāva, piemēram, valsts atbalstam Nr. 188/2006 Latvijai platjoslas projekta īstenošanai lauku rajonos.

56

(57)  Sal. ar Lietu C-225/91 Matra SA v Commission [1993] ECR-3203, 41. punkts, EBTA Tiesas spriedumu Lietā E-09/04 The Bankers’ and Securities’ Dealers Association of Iceland v EFTA Surveillance Authority, vēl nav publicēts, 82. punkts.

57

Matra SA v Commission

The Bankers’ and Securities’ Dealers Association of Iceland v EFTA Surveillance Authority

(58)  Attiecībā uz esošo infrastruktūru līdzāspastāvēšanu skatīt 45. punktu Komisijas Lēmumā N 307/2004, kur pozitīvi uzsvērts, ka tas samazina nevajadzīgas dublēšanās risku un ierobežo ekonomisko ietekmi tiem uzņēmējiem, kuriem jau ir izveidota infrastruktūra. Skatīt arī 41. punktu Komisijas Lēmumā N 199/2004 un 47. punktu Lēmumā N 213/2003.

58

(59)  E-Farice ehf 2003. gadā piederēja 80 % Farice hf akciju, bet atlikušie 20 % – Fųroya Tele (19,93 %) un citām Farēru salu pusēm (kopā 0,6 %).

59

E-Farice ehf

Farice hf

Fųroya Tele

(60)  Teleglobe pārdzīvoja iepriekš 11. nodaļā minēto procesu, un pašlaik tas ir uzņēmums, kas iekļauts NASDAQ sarakstā.

60

Teleglobe

NASDAQ

---

Labojums

| 5.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 36/84 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 36/84

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 396, 2006. gada 30. decembris
  . Labotā versija:
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 136, 2007. gada 29. maijs
  )

Turpmākās atsauces attiecas uz 2007. gada 29. maija publikāciju OV L 136, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1354/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 1. lpp.) un kurā labojumi izdarīti ar 2008. gada maija labojumu 3. panta 20. punkta c) apakšpunktā (OV L 141, 31.5.2008., 22. lpp.).

Šis kļūdu labojums atceļ un aizstāj OV L 141, 31.5.2008., 22. lpp. publicēto kļūdu labojumu:

21. lappusē, 3. panta 20. punkta c) apakšpunktā:

tekstu:

| “c) | ražotājs vai importētājs to ir laidis tirgū Kopienā vai valstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī, 2004. gada 1. maijā vai 2007. gada 1. janvārī, jebkurā laikā no 1981. gada 18. septembra līdz 1993. gada 31. oktobrim, ieskaitot, un pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir ticis uzskatīts, ka par to ir paziņots saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK 8. panta 1. punkta pirmo ievilkumu tajā 8. panta 1. punkta redakcijā, kas izriet no grozījuma, kurš izdarīts ar Direktīvu 79/831/EEK, bet uz šo vielu neattiecas šajā regulā izklāstītā polimēra definīcija, ar nosacījumu, ka ražotājam vai importētājam ir to apliecinoši dokumenti;” |
| --- | --- |

“c)

ražotājs vai importētājs to ir laidis tirgū Kopienā vai valstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī, 2004. gada 1. maijā vai 2007. gada 1. janvārī, jebkurā laikā no 1981. gada 18. septembra līdz 1993. gada 31. oktobrim, ieskaitot, un pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir ticis uzskatīts, ka par to ir paziņots saskaņā ar Direktīvas 67/548/EEK 8. panta 1. punkta pirmo ievilkumu tajā 8. panta 1. punkta redakcijā, kas izriet no grozījuma, kurš izdarīts ar Direktīvu 79/831/EEK, bet uz šo vielu neattiecas šajā regulā izklāstītā polimēra definīcija, ar nosacījumu, ka ražotājam vai importētājam ir to apliecinoši dokumenti;”

lasīt šādi:

| “c) | ražotājs vai importētājs to ir laidis tirgū Kopienā vai valstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī, 2004. gada 1. maijā vai 2007. gada 1. janvārī, pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un ir ticis uzskatīts, ka par to ir paziņots saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo ievilkumu Direktīvā 67/548/EEK tādā 8. panta 1. punkta redakcijā, kāda izriet no grozījuma, kas izdarīts ar Direktīvu 79/831/EEK, bet uz šo vielu neattiecas šajā regulā izklāstītā polimēra definīcija, ja ražotājam vai importētājam ir to apliecinoši dokumenti, tostarp pierādījumi, ka ražotājs vai importētājs vielu laidis tirgū laikposmā no 1981. gada 18. septembra līdz 1993. gada 31. oktobrim (ieskaitot);”. |
| --- | --- |

“c)

ražotājs vai importētājs to ir laidis tirgū Kopienā vai valstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 1995. gada 1. janvārī, 2004. gada 1. maijā vai 2007. gada 1. janvārī, pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un ir ticis uzskatīts, ka par to ir paziņots saskaņā ar 8. panta 1. punkta pirmo ievilkumu Direktīvā 67/548/EEK tādā 8. panta 1. punkta redakcijā, kāda izriet no grozījuma, kas izdarīts ar Direktīvu 79/831/EEK, bet uz šo vielu neattiecas šajā regulā izklāstītā polimēra definīcija, ja ražotājam vai importētājam ir to apliecinoši dokumenti, tostarp pierādījumi, ka ražotājs vai importētājs vielu laidis tirgū laikposmā no 1981. gada 18. septembra līdz 1993. gada 31. oktobrim (ieskaitot);”.

---