# Úřední věstník L 15/20.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 15 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5220. ledna 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 15

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5220. ledna 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (ES) č.24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) | 1 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) | 14 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č.24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30)

1

*

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32)

14

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 20.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (ES) č. 24/2009

ze dne 19. prosince 2008

o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí

(ECB/2008/30)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 5 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí („účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí („účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti.

| (2) | Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. |
| --- | --- |

(2)

Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.

| (3) | Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování měnových finančních institucí a účelových finančních společností pro sekuritizaci bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) (2). |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování měnových finančních institucí a účelových finančních společností pro sekuritizaci bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) (2).

| (4) | Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo. |
| --- | --- |

(4)

Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo.

| (5) | Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady. |
| --- | --- |

(5)

Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady.

| (6) | Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB platí pro všechny členské státy bez ohledu na to, zda přijaly euro. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 ujasňuje, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy o založení Evropského společenství vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která nezúčastněné členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se staly zúčastněnými členskými státy. |
| --- | --- |

(6)

Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB platí pro všechny členské státy bez ohledu na to, zda přijaly euro. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 ujasňuje, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy o založení Evropského společenství vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která nezúčastněné členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se staly zúčastněnými členskými státy.

| (7) | Na účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se bude vztahovat sankční režim ECB stanovený v článku 7 nařízení (ES) č. 2533/98, |
| --- | --- |

(7)

Na účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se bude vztahovat sankční režim ECB stanovený v článku 7 nařízení (ES) č. 2533/98,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Společenství podle jedné z těchto úprav:






  i) | smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi, |
| --- | --- | --- |

1)

„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Společenství podle jedné z těchto úprav:

i)

smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,

| ii) | svěřenského práva, |
| --- | --- |

ii)

svěřenského práva,

| iii) | práva obchodních společností jako akciová společnost, |
| --- | --- |

iii)

práva obchodních společností jako akciová společnost,

| iv) | jiného podobného mechanismu |
| --- | --- |

iv)

jiného podobného mechanismu

a jehož hlavní činnost splňuje tato kritéria:

| a) | zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a je chráněn před rizikem konkurzu či jiného selhání původce a |
| --- | --- |

a)

zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a je chráněn před rizikem konkurzu či jiného selhání původce a

| b) | vydává či zamýšlí vydávat cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, jiné dluhové nástroje nebo finanční deriváty nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek. |
| --- | --- |

b)

vydává či zamýšlí vydávat cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, jiné dluhové nástroje nebo finanční deriváty nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek.

Do definice účelové finanční společnosti pro sekuritizaci nepatří ani jeden z těchto subjektů:

| — | měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), |
| --- | --- |

—

měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32),

| — | investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (3); |
| --- | --- |

—

investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (3);

| 2) | „sekuritizací“ transakce nebo systém, jímž dochází k převodu jednoho aktiva či souboru aktiv na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, nebo jímž je úvěrové riziko související s jedním aktivem či souborem aktiv či jeho částí přeneseno na investory do cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, a:






  a) | v případě přenesení úvěrového rizika k němu dochází:






  — | ekonomickým převodem aktiv, které jsou předmětem sekuritizace, na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace. K tomu dochází převodem vlastnictví sekuritizovaných aktiv od původce nebo přistoupením k pohledávce nebo |
| --- | --- | --- | --- |

2)

„sekuritizací“ transakce nebo systém, jímž dochází k převodu jednoho aktiva či souboru aktiv na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, nebo jímž je úvěrové riziko související s jedním aktivem či souborem aktiv či jeho částí přeneseno na investory do cenných papírů, podílových jednotek sekuritizačního fondu, jiných dluhových nástrojů nebo finančních derivátů vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace, a:

a)

v případě přenesení úvěrového rizika k němu dochází:

—

ekonomickým převodem aktiv, které jsou předmětem sekuritizace, na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely sekuritizace. K tomu dochází převodem vlastnictví sekuritizovaných aktiv od původce nebo přistoupením k pohledávce nebo

| — | použitím úvěrových derivátů, záruk nebo podobného mechanismu; |
| --- | --- |

—

použitím úvěrových derivátů, záruk nebo podobného mechanismu;

a

| b) | vydané cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, dluhové nástroje nebo finanční deriváty nepředstavují platební závazky původce; |
| --- | --- |

b)

vydané cenné papíry, podílové jednotky sekuritizačního fondu, dluhové nástroje nebo finanční deriváty nepředstavují platební závazky původce;

| 3) | „původcem“ subjekt, který převádí aktiva či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury; |
| --- | --- |

3)

„původcem“ subjekt, který převádí aktiva či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury;

| 4) | „zúčastněným členským státem“ členský stát, který přijal euro; |
| --- | --- |

4)

„zúčastněným členským státem“ členský stát, který přijal euro;

| 5) | „nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro; |
| --- | --- |

5)

„nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro;

| 6) | „zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

6)

„zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;

| 7) | „rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby; |
| --- | --- |

7)

„rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby;

| 8) | „měnovou finanční institucí“ měnová finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32); |
| --- | --- |

8)

„měnovou finanční institucí“ měnová finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32);

| 9) | „příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka zúčastněného členského státu, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem; |
| --- | --- |

9)

„příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka zúčastněného členského státu, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem;

| 10) | „zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti. |
| --- | --- |

10)

„zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti.

Článek 2

Soubor zpravodajských jednotek

1.   Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty zúčastněného členského státu, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Na referenční soubor zpravodajských jednotek se vztahuje povinnost stanovená v čl. 3 odst. 2.

2.   Referenční soubor zpravodajských jednotek s výjimkou účelových finančních společností pro sekuritizaci, které byly zcela zproštěny zpravodajské povinnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. c), tvoří skutečný soubor zpravodajských jednotek. Na skutečný soubor zpravodajských jednotek se vztahuje zpravodajská povinnost stanovená v článku 4, pokud se neuplatňují výjimky stanovené v článku 5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou povinny vykazovat své roční účetní závěrky podle čl. 5 odst. 3 nebo na které se vztahuje ad hoc zpravodajská povinnost podle čl. 5 odst. 5, tvoří rovněž součást skutečného souboru zpravodajských jednotek.

3.   V případě, že účelová finanční společnost pro sekuritizaci nemá podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování informací požadovaných podle tohoto nařízení osoby, které jsou danou účelovou finanční společnost pro sekuritizaci oprávněny zastupovat, nebo, v případě, že zastoupení není formálně založeno, osoby, které podle platného vnitrostátního práva odpovídají za jednání účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

Článek 3

Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely

1.   Výkonná rada ECB vytváří a vede pro statistické účely seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci, které tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci národním centrálním bankám předávají údaje, které národní centrální banky vyžadují podle obecných zásad ECB/2008/31 ze dne 19. prosince 2008, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (4). Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.

2.   Účelová finanční společnost pro sekuritizaci informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do jednoho týdne poté, co zahájila činnost, bez ohledu na to, zda předpokládá, že se na ni bude vztahovat povinnost pravidelně vykazovat podle tohoto nařízení.

3.   Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 1 nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud byl splněn požadavek uvedený v odstavci 2 a daný subjekt se v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.

Článek 4

Čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost a pravidla vykazování

1.   Skutečný soubor zpravodajských jednotek poskytuje příslušné národní centrální bance podle přílohy I a II čtvrtletně údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech a snížení hodnoty ke konci čtvrtletí, pokud jde o aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci.

2.   Národní centrální banky mohou shromažďovat informace o cenných papírech vydaných a držených účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou vyžadovány podle odstavce 1, podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit podle minimálních statistických standardů ve smyslu přílohy III.

3.   Aniž by byla dotčena pravidla vykazování vymezená v příloze II, vykazují se všechna aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tohoto nařízení v souladu s pravidly vykazování vymezenými v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nepatří do rozsahu vnitrostátní právní úpravy, jíž se provádí směrnice 86/635/EHS, platí účetní pravidla obsažená v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (6). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se nevztahuje vnitrostátní právní úprava, jíž se provádí některá z těchto směrnic, platí jakékoli jiné příslušné vnitrostátní či mezinárodní účetní standardy či postupy.

4.   Vyžaduje-li odstavec 3 vykazování nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazování těchto nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, pokud by náklady vynaložené ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci byly nepřiměřeně vysoké. V takovém případě použije účelová finanční společnost pro sekuritizaci ocenění užívané ve zprávách pro investory.

5.   Pokud se s ohledem na vnitrostátní tržní praxi dostupné údaje vztahují k určitému dni v rámci čtvrtletí, mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkám dovolit, aby namísto toho vykazovaly tyto čtvrtletní údaje, pokud jsou údaje srovnatelné a pokud jsou zohledněny důležité transakce, k nimž došlo mezi tímto dnem a koncem čtvrtletí.

6.   Účelová finanční společnost pro sekuritizaci se může po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto odpisů/snížení hodnoty ve smyslu odstavce 1 poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.

Článek 5

Výjimky

1.   Národní centrální banky mohou udělit výjimky ze zpravodajské povinnosti stanovené v článku 4 takto.

| a) | Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

a)

Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

| b) | S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv/pasiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém zúčastněném členském státě. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku. |
| --- | --- |

b)

S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv/pasiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém zúčastněném členském státě. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku.

| c) | V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny pododstavce a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny pododstavce a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I tohoto nařízení.

2.   Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se mohou s předchozím souhlasem příslušné národní centrální banky rozhodnout, že výjimek uvedených v odstavci 1 nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4.

3.   Účelové finační společnosti pro sekuritizaci, které využívají výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), vykazují své roční účetní závěrky, nejsou-li tyto informace dostupné z veřejných zdrojů, příslušné národní centrální bance do šesti měsíců po skončení referenčního období nebo co nejdříve poté, a to v souladu s vnitrostátní právní praxí uplatňovanou v členském státě, v němž je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Příslušná národní centrální banka vyrozumí ty účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se tato zpravodajská povinnost vztahuje.

4.   Příslušná národní centrální banka zruší výjimku uvedenou v odst. 1 písm. c), jestliže příslušná národní centrální banka neměla nezávisle na zavinění dotčené účelové finanční společnosti pro sekuritizaci po tři za sebou jdoucí vykazovaná období včas k dispozici údaje splňující statistické standardy srovnatelné s těmi, které jsou stanoveny v tomto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci začnou vykazovat údaje podle článku 4 nejpozději do tří měsíců poté, co národní centrální banka vyrozuměla zpravodajské jednotky o tom, že výjimka byla zrušena.

5.   Aniž by byl dotčen odstavec 3 a s cílem vyhovět požadavkům tohoto nařízení mohou národní centrální banky uložit účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, jimž byly uděleny výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), zpravodajskou povinnost ad hoc. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují informace požadované ad hoc do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy si je příslušná národní centrální banka vyžádala.

Článek 6

Lhůty

Národní centrální banky předají ECB údaje o agregovaných čtvrtletních aktivech a pasivech zachycující pozice účelových finančních společností pro sekuritizaci v každém zúčastněném členském státě do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky stanoví lhůty pro doručení údajů ze strany zpravodajských jednotek.

Článek 7

Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy

1.   Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci dodržují zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jež stanoví příloha III.

2.   Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování pojmů a minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, jež stanoví příloha III.

Článek 8

Ověřování a nucené shromažďování

Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat v souladu s tímto nařízením, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Toto právo národní centrální banky vykonávají zejména tehdy, když některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze III.

Článek 9

První vykazování

1.   Účelová finanční společnost pro sekuritizaci, která zahájila činnost před 24. březnem 2009 včetně, informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do konce března 2009 bez ohledu na to, zda předpokládá, že bude povinna provádět pravidelné vykazování podle tohoto nařízení.

2.   Účelová finanční společnost pro sekuritizaci, která zahájila činnost po 24. březnu 2009, informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci v souladu s čl. 3 odst. 2.

3.   První vykazování na základě statistické zpravodajské povinnosti, která se na účelovou finanční společnost pro sekuritizaci vztahuje podle článků 4 a 5, proběhne se čtvrtletními údaji od prosince 2009. Při prvním vykazování údajů se vykazují pouze zůstatky.

4.   Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po 31. prosinci 2009, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k původní sekuritizační transakci.

5.   Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po přijetí eura ve svém členském státě, k němuž dojde po 31. prosinci 2009, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k původní sekuritizační transakci.

Článek 10

Závěrečné ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. prosince 2008.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Viz strana 14 v tomto čísle Úředního věstníku.

2

(3)  Úř. věst. L 211, 11.8.2007, s. 8.

3

(4)  Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

4

(5)  Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

6

---

PŘÍLOHA I

STATISTICKÁ ZPRAVODAJSKÁ POVINNOST

Tabulka 1

Zůstatky a transakce

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI (2)

Instituce jiné než MFI – Celkem

Celkem

MFIs

Instituce jiné než MFI – Celkem

Vládní instituce (S.13)

statní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezident

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé +pomocné finanční instituce (S.123+S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé +pomocné finanční instituce (S.123+S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho FVC

z toho FVC

AKTIVA

| 1 | Vklady a pohledávky z úvěrů |
| --- | --- |

1

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

| 2a | MFI eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2a

MFI eurozóny jako původce

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 2b | vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2b

vládní instituce eurozóny jako původce

| 2c | OFZ (1) a PPF (2) jako původce |
| --- | --- |

2c

OFZ (1) a PPF (2) jako původce

| 2d | NP eurozóny jako původce (3) |
| --- | --- |

2d

NP eurozóny jako původce (3)

| 2e | původce mimo eurozónu |
| --- | --- |

2e

původce mimo eurozónu

| 3 | Cenné papíry jiné než akcie
   (4) |
| --- | --- |

3

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4 | Ostatní sekuritizovaná aktiva |
| --- | --- |

4

| 4a | z toho vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4a

z toho vládní instituce eurozóny jako původce

| 4b | z toho NP eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4b

z toho NP eurozóny jako původce

| 5 | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5

| 6 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

6

| 7 | Stálá aktiva |
| --- | --- |

7

| 8 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

8

PASIVA

| 9 | Úvěry a přijaté vklady |
| --- | --- |

9

| 10 | Emitované dluhové cenné papíry
   (4) |
| --- | --- |

10

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 11 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11

| 12 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

12

| 13 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13

Tabulka 2

Odpisy/snížení hodnoty

| | D. | Celkem |
| --- | --- | --- |

D.

AKTIVA

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

---

(1)  Ostatní finanční zprostředkovatelé, kromě pojišťoven a penzijních fondů.

(2)  Pojišťovny a penzijní fondy.

(3)  Nefinanční podniky.

(4)  Podle čl. 4 odst. 2 může národní centrální banka rozhodnout, že bude tyto položky shromažďovat podle jednotlivých cenných papírů.

---

PŘÍLOHA II

DEFINICE

ČÁST 1

Definice kategorií nástrojů

Tato tabulka poskytuje podrobný standardní popis kategorií nástrojů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. Tabulka nepředstavuje seznam jednotlivých finančních nástrojů a uvedený popis není vyčerpávající. Definice odkazují na Evropský systém národních a regionálních účtů ve Společenství (dále jen „ESA 95“).

Všechna finanční aktiva a pasiva se musí vykazovat v hrubé výši, tj. finanční aktiva se nesmí vykazovat po započtení finančních závazků.

Tabulka A

Definice kategorií nástrojů aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí

KATEGORIE AKTIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 1. | Vklady a pohledávky z úvěrů |

Kategorie

Popis hlavních znaků

1.

Vklady a pohledávky z úvěrů

Pro účely výkaznictví se jedná o finanční prostředky půjčené účelovými finančními společnostmi zapojenými do sekuritizačních transakcí („účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) dlužníkům, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným.

Patří sem tyto položky:

| — | vklady uložené u měnových finančních institucí, |
| --- | --- |

—

vklady uložené u měnových finančních institucí,

| — | úvěry poskytnuté účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, |
| --- | --- |

—

úvěry poskytnuté účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci,

| — | pohledávky z reverzních rep nebo výpůjček cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění. Protipoložka hotovosti zaplacené výměnou za cenné papíry nakoupené účelovou finanční společnosti pro sekuritizaci nebo za výpůjčku cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění (viz kategorie 9). |
| --- | --- |

—

pohledávky z reverzních rep nebo výpůjček cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění. Protipoložka hotovosti zaplacené výměnou za cenné papíry nakoupené účelovou finanční společnosti pro sekuritizaci nebo za výpůjčku cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění (viz kategorie 9).

Tato položka zahrnuje i držbu bankovek a mincí v eurech a jiných měnách uvedených do oběhu, které se běžně používají k provádění plateb.

| 2. | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2.

Sekuritizované úvěry

Pro účely výkaznictví se jedná o finanční prostředky půjčené dlužníkům a nabyté zpravodajskými jednotkami od původce. Tyto prostředky nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným. Patří sem rovněž:

finanční pronájem (leasing) poskytnutý třetím osobám:

| — | finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti, za což nájemce platí splátky, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží, ale nese také veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, které nájemci umožňují koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Finanční pronájmy poskytnuté původcem v roli pronajímatele se vykazují pod položkou aktiv „sekuritizované úvěry“. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci nesmí být vykazována, |
| --- | --- |

—

finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti, za což nájemce platí splátky, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží, ale nese také veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, které nájemci umožňují koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Finanční pronájmy poskytnuté původcem v roli pronajímatele se vykazují pod položkou aktiv „sekuritizované úvěry“. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci nesmí být vykazována,

| — | úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány: za úvěry se selháním se považují úvěry, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak označeny jako znehodnocené, |
| --- | --- |

—

úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány: za úvěry se selháním se považují úvěry, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak označeny jako znehodnocené,

| — | držba neobchodovatelných cenných papírů: držba cenných papírů jiných než akcií a ostatních majetkových účastí, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích, viz také „obchodované úvěry“, |
| --- | --- |

—

držba neobchodovatelných cenných papírů: držba cenných papírů jiných než akcií a ostatních majetkových účastí, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích, viz také „obchodované úvěry“,

| — | obchodované úvěry: úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „sekuritizované úvěry“ za předpokladu, že jsou i nadále podloženy jediným dokumentem a zpravidla jsou obchodovány pouze příležitostně, |
| --- | --- |

—

obchodované úvěry: úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „sekuritizované úvěry“ za předpokladu, že jsou i nadále podloženy jediným dokumentem a zpravidla jsou obchodovány pouze příležitostně,

| — | podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů: nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, kterou lze uplatnit až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším statutem, tj. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky „akcií a jiných majetkových účastí“. Pro statistické účely se podřízený dluh vykazuje podle povahy finančního nástroje, tj. buď jako „sekuritizované úvěry“ nebo „cenné papíry jiné než akcie“ podle povahy nástroje. Je-li držba všech forem podřízeného dluhu ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci pro statistické účely identifikována jako jediná vykazovaná hodnota, je nutno ji vykázat pod položkou „cenné papíry jiné než akcie“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. |
| --- | --- |

—

podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů: nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, kterou lze uplatnit až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším statutem, tj. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky „akcií a jiných majetkových účastí“. Pro statistické účely se podřízený dluh vykazuje podle povahy finančního nástroje, tj. buď jako „sekuritizované úvěry“ nebo „cenné papíry jiné než akcie“ podle povahy nástroje. Je-li držba všech forem podřízeného dluhu ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci pro statistické účely identifikována jako jediná vykazovaná hodnota, je nutno ji vykázat pod položkou „cenné papíry jiné než akcie“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů.

Sekuritizované úvěry se musí vykazovat podle těchto pravidel:

| — | v případě úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům měnovými finančními institucemi eurozóny se vyžaduje členění podle splatnosti. Tím se rozumí splatnost v okamžiku, kdy byl úvěr poskytnut, tj. původní splatnost, a jedná se o stanovenou lhůtu, v níž má být úvěr splacen, |
| --- | --- |

—

v případě úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům měnovými finančními institucemi eurozóny se vyžaduje členění podle splatnosti. Tím se rozumí splatnost v okamžiku, kdy byl úvěr poskytnut, tj. původní splatnost, a jedná se o stanovenou lhůtu, v níž má být úvěr splacen,

| — | úvěry se musejí vykazovat v nominální hodnotě, i když byly od původce nakoupeny za odlišnou cenu. Protipoložka rozdílu mezi nominální hodnotou a kupní cenou se musí zahrnout do „ostatních pasiv“. |
| --- | --- |

—

úvěry se musejí vykazovat v nominální hodnotě, i když byly od původce nakoupeny za odlišnou cenu. Protipoložka rozdílu mezi nominální hodnotou a kupní cenou se musí zahrnout do „ostatních pasiv“.

Tato položka zahrnuje sekuritizované úvěry bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení těchto úvěrů v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli.

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

Cenné papíry jiné než akcie

Držba cenných papírů jiných než „akcie a ostatní majetkové účasti“, které jsou obchodovatelné a obvykle obchodované na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala.

Tato položka zahrnuje:

| — | držbu cenných papírů, ať už podložených dokumenty či nikoli, které držiteli poskytují bezvýhradní právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo pevně stanovené částky splatné v určitý den nebo dny nebo počínaje dnem stanoveným při emisi, |
| --- | --- |

—

držbu cenných papírů, ať už podložených dokumenty či nikoli, které držiteli poskytují bezvýhradní právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo pevně stanovené částky splatné v určitý den nebo dny nebo počínaje dnem stanoveným při emisi,

| — | podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů. |
| --- | --- |

—

podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů.

Cenné papíry zapůjčené v rámci půjček cenných papírů nebo prodané v rámci repo obchodu zůstávají v rozvaze původního majitele a nesmí být vykazovány v rozvaze dočasného nabyvatele v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace a ne jen pouhá možnost tak učinit (viz též kategorie 9). Pokud dočasný nabyvatel obdržené cenné papíry prodá, musí být tento prodej zaznamenán jako přímá transakce s cennými papíry a v rozvaze dočasného nabyvatele musí být vykázán jako záporná pozice v portfoliu cenných papírů.

Členění podle splatnosti se požaduje u držených cenných papírů jiných než akcie. Tím se rozumí splatnost stanovená při emisi, tj. původní splatnost, což je pevně stanovená životnost finančního nástroje, před kterou nemůže být splacen.

Tato položka zahrnuje cenné papíry jiné než akcie, které byly sekuritizovány, bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení cenných papírů v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli.

| 4. | Ostatní sekuritizovaná aktiva |
| --- | --- |

4.

Ostatní sekuritizovaná aktiva

Tato položka zahrnuje sekuritizovaná aktiva kromě aktiv zahrnutých do kategorie 2 a 3, jako např. daňové pohledávky či komerční úvěry, bez ohledu na to, zda běžná účetní praxe vyžaduje zachycení aktiv v rozvaze zpravodajské jednotky či nikoli.

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

Akcie a ostatní majetkové účasti

Držba cenných papírů představujících vlastnická práva ve společnostech nebo kvazispolečnostech. Tyto cenné papíry obecně opravňují držitele podílet se na zisku společností nebo kvazispolečností a na jejich kapitálu v případě likvidace.

| 6. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

6.

Finanční deriváty

V rámci této položky se musí vykazovat tyto finanční deriváty:

| — | opce, |
| --- | --- |

—

opce,

| — | opční listy („warrants“), |
| --- | --- |

—

opční listy („warrants“),

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | swapy, zejména swapy úvěrového selhání. |
| --- | --- |

—

swapy, zejména swapy úvěrového selhání.

Hrubé budoucí závazky vyplývající z derivátových smluv nesmí být evidovány jako rozvahové položky.

Tato položka nezahrnuje finanční deriváty, které se v rozvaze neevidují podle vnitrostátních pravidel.

| 7. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

7.

Stálá aktiva

Tato položka zahrnuje investice do hmotných stálých aktiv, např. obydlí, ostatní budovy a stavby a budovy určené k jinému účelu než k bydlení.

| 8. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

8.

Ostatní aktiva

Toto je zbytková položka rozvahy na straně aktiv, která je vymezena jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Tato položka může zahrnovat:

| — | naběhlé úroky z vkladů a úvěrů, |
| --- | --- |

—

naběhlé úroky z vkladů a úvěrů,

| — | naběhlý úrok z cenných papírů jiných než akcie, |
| --- | --- |

—

naběhlý úrok z cenných papírů jiných než akcie,

| — | časově rozlišené nájemné ze stálých aktiv, |
| --- | --- |

—

časově rozlišené nájemné ze stálých aktiv,

| — | pohledávky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci. |
| --- | --- |

—

pohledávky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.

KATEGORIE PASIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 9. | Úvěry a přijaté vklady |

Kategorie

Popis hlavních znaků

9.

Úvěry a přijaté vklady

Částky, které účelová finanční společnost pro sekuritizaci dluží věřitelům a které nevznikají z emise obchodovatelných cenných papírů. Tato položka zahrnuje:

| — | úvěry: úvěry poskytnuté vykazující účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným, |
| --- | --- |

—

úvěry: úvěry poskytnuté vykazující účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem, i když se stal obchodovatelným,

| — | neobchodovatelné dluhové nástroje vydané účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci: nástroje lze označovat jako „neobchodovatelné“ v tom smyslu, že převod vlastnictví k nástroji je z právního hlediska omezen, což znamená, že tyto nástroje nelze prodávat nebo, byť jsou technicky obchodovatelné, nelze s nimi obchodovat, neboť neexistuje organizovaný trh. Neobchodovatelné nástroje vydané zpravodajskými jednotkami, které se staly následně obchodovatelnými a které lze obchodovat na sekundárních trzích, je třeba překlasifikovat jako „dluhové cenné papíry“, |
| --- | --- |

—

neobchodovatelné dluhové nástroje vydané účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci: nástroje lze označovat jako „neobchodovatelné“ v tom smyslu, že převod vlastnictví k nástroji je z právního hlediska omezen, což znamená, že tyto nástroje nelze prodávat nebo, byť jsou technicky obchodovatelné, nelze s nimi obchodovat, neboť neexistuje organizovaný trh. Neobchodovatelné nástroje vydané zpravodajskými jednotkami, které se staly následně obchodovatelnými a které lze obchodovat na sekundárních trzích, je třeba překlasifikovat jako „dluhové cenné papíry“,

| — | repo obchody: protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto (nebo obdobných) cenných papírů za pevně stanovenou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky obdržené zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu („dočasného nabyvatele“) patří do této položky, existuje-li pevný závazek provedení zpětné operace a nejen pouhá možnost tak učinit. To znamená, že během operace zůstávají veškerá rizika a užitky z cenných papírů na straně zpravodajských jednotek.
  Do této položky patří všechny následující varianty repo obchodů:






  — | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění, |
| --- | --- | --- |

—

repo obchody: protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto (nebo obdobných) cenných papírů za pevně stanovenou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky obdržené zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu („dočasného nabyvatele“) patří do této položky, existuje-li pevný závazek provedení zpětné operace a nejen pouhá možnost tak učinit. To znamená, že během operace zůstávají veškerá rizika a užitky z cenných papírů na straně zpravodajských jednotek.

Do této položky patří všechny následující varianty repo obchodů:

—

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů oproti hotovostnímu zajištění,

| — | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back). |
| --- | --- |

—

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back).

Cenné papíry, které jsou předmětem operací typu repo obchodů, se vykazují podle pravidel v položce aktiv 3 „Cenné papíry jiné než akcie“.

V této položce jsou rovněž zahrnuty operace, při nichž dochází k dočasnému převodu zlata oproti hotovostnímu zajištění

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

Emitované dluhové cenné papíry

Cenné papíry jiné než „akcie a ostatní majetkové účasti“ emitované účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k vydávající instituci. Patří sem mimo jiné cenné papíry v podobě:

| — | cenných papírů krytých aktivy, |
| --- | --- |

—

cenných papírů krytých aktivy,

| — | úvěrových dluhopisů (credit-linked notes). |
| --- | --- |

—

úvěrových dluhopisů (credit-linked notes).

| 11. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11.

Kapitál a rezervy

Pro účely statistického výkaznictví obsahuje tato kategorie částky vznikající z emisí základního kapitálu zpravodajských jednotek akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k účelové finanční společnosti pro sekuritizaci a obecně i právo podílet se na jejím zisku a na jejím likvidačním zůstatku. Patří sem rovněž finanční prostředky z nerozdělených zisků nebo finanční prostředky přesunuté zpravodajskými jednotkami do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Položka zahrnuje:

| — | základní kapitál, |
| --- | --- |

—

základní kapitál,

| — | nerozdělené zisky nebo finanční prostředky, |
| --- | --- |

—

nerozdělené zisky nebo finanční prostředky,

| — | opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv, |
| --- | --- |

—

opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv,

| — | podílové jednotky sekuritizačních fondů. |
| --- | --- |

—

podílové jednotky sekuritizačních fondů.

| 12. | Finanční deriváty |
| --- | --- |

12.

Finanční deriváty

Viz kategorie 6.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

Toto je zbytková položka rozvahy na straně pasiv, která je definována jako „pasiva nezahrnutá jinde“.

Tato položka může zahrnovat:

| — | naběhlé úroky z úvěrů a vkladů, |
| --- | --- |

—

naběhlé úroky z úvěrů a vkladů,

| — | závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, tj. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky apod., |
| --- | --- |

—

závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, tj. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky apod.,

| — | rezervy představující závazky vůči třetím stranám, tj. důchody, dividendy apod., |
| --- | --- |

—

rezervy představující závazky vůči třetím stranám, tj. důchody, dividendy apod.,

| — | čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, |
| --- | --- |

—

čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění,

| — | čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry |
| --- | --- |

—

čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry

| — | protipoložky k úpravě ocenění úvěrů, tj. nominální hodnota minus nákupní cena. |
| --- | --- |

—

protipoložky k úpravě ocenění úvěrů, tj. nominální hodnota minus nákupní cena.

ČÁST 2

Definice sektorů

Klasifikace sektorů se řídí standardem ESA 95. Protistrany nacházející se na území zúčastněných členských států se rozlišují podle svého sektoru v souladu se seznamem účelových finančních společností pro sekuritizaci, investičních fondů a měnových finančních institucí pro statistické účely a podle pokynů pro statistickou klasifikaci protistran obsažených v příručce Evropské centrální banky Monetary financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers.

Tabulka B

Definice sektorů

| Sektor | Definice |
| --- | --- |
| 1. | Měnové finanční instituce |

Sektor

Definice

1.

Měnové finanční instituce

Rezidentské národní centrální banky, rezidentské úvěrové instituce ve smyslu právních předpisů Společenství a ostatní rezidentské finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů (nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32))

| 2. | Vládní instituce |
| --- | --- |

2.

Vládní instituce

Rezidentské jednotky, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, které jsou určeny pro individuální a kolektivní spotřebu, nebo přerozdělením národního důchodu a bohatství (ESA 95, odstavce 2.68 až 2.70)

| 3. | Ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce |
| --- | --- |

3.

Ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce

Finanční společnosti a kvazispolečnosti, kromě pojišťoven a penzijních fondů, které se převážně zabývají finančním zprostředkováváním, a to tím, že od institucionálních jednotek jiných než měnových finančních institucí přijímají závazky v jiné formě než je oběživo, vklady nebo vkladům velmi podobné prostředky nebo pojistně-technické rezervy (ESA 95, odstavce 2.53 až 2.56). Do tohoto sektoru patří investiční fondy, tak jak jsou vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8), a účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, tak jak jsou vymezeny v tomto nařízení. Patří sem rovněž pomocné finanční instituce, což jsou všechny finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají pomocnými finančními činnostmi (ESA 95, odstavce 2.57 až 2.59)

| 4. | Pojišťovny a penzijní fondy |
| --- | --- |

4.

Pojišťovny a penzijní fondy

Finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik (ESA 95, odstavce 2.60 až 2.67)

| 5. | Nefinanční podniky |
| --- | --- |

5.

Nefinanční podniky

Společnosti a kvazispolečnosti, které se nezabývají finančním zprostředkováním, nýbrž převážně výrobou tržního zboží a poskytováním nefinančních služeb (ESA 95, odstavce 2.21 až 2.31)

| 6. | Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem |
| --- | --- |

6.

Domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem

Jednotlivci nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitelé a výrobci zboží a poskytovatelé nefinančních služeb výhradně pro svou vlastní konečnou spotřebu a jako výrobci tržního zboží a poskytovatelé nefinančních a finančních služeb za předpokladu, že jejich činnosti nejsou činnostmi kvazispolečností. Patří sem také neziskové instituce sloužící domácnostem, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, jež jsou určeny pro určité skupiny domácností (ESA 95, odstavce 2.75 až 2.88)

ČÁST 3

Definice finančních transakcí

V souladu s ESA 95 jsou finanční transakce definovány jako čisté nabytí finančních aktiv nebo čisté převzetí závazků pro každý typ finančního nástroje, tj. součet všech finančních transakcí, které se uskuteční během příslušného vykazovaného období. Oceňovací metoda pro každou transakci spočívá v tom, že se vezme hodnota, za níž byla aktiva pořízena/zcizena nebo v níž byla pasiva vytvořena, zlikvidována nebo vyměněna. Finanční transakce musí být v zásadě v souladu s touto metodikou. Odpisy/snížení hodnoty a změny ocenění nepředstavují finanční transakce.

ČÁST 4

Definice odpisů / snížení hodnoty

Odpisy / snížení hodnoty jsou definovány jako vliv změn hodnoty úvěrů vykázaných v rozvaze, které jsou způsobeny uplatněním odpisů/snížení hodnoty úvěrů. Tyto úpravy zahrnují rovněž odpisy / snížení hodnoty úvěrů zachycené v době, kdy je úvěr prodán nebo převeden na třetí osobu, pokud je možné to zjistit. Odpisy se týkají případů, kdy je úvěr považován za bezcenné aktivum a kdy je odstraněn z rozvahy. Snížení hodnoty se týkají případů, kdy se má za to, že úvěr nebude plně splacen, a hodnota úvěru v rozvaze je snížena.

---

PŘÍLOHA III

MINIMÁLNÍ STANDARDY ZÁVAZNÉ PRO SKUTEČNÝ SOUBOR ZPRAVODAJSKÝCH JEDNOTEK

Zpravodajské jednotky musí dodržovat tyto minimální standardy, aby splnily statistickou zpravodajskou povinnost vůči Evropské centrální bance (ECB).

| 1. | Minimální standardy pro přenos:






  a) | výkazy musí být národním centrálním bankám předkládány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimální standardy pro přenos:

a)

výkazy musí být národním centrálním bankám předkládány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví;

| b) | forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené národními centrálními bankami; |
| --- | --- |

b)

forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené národními centrálními bankami;

| c) | zpravodajská jednotka musí určit kontaktní osoby; |
| --- | --- |

c)

zpravodajská jednotka musí určit kontaktní osoby;

| d) | musí být dodrženy technické parametry pro přenos dat do národních centrálních bank. |
| --- | --- |

d)

musí být dodrženy technické parametry pro přenos dat do národních centrálních bank.

| 2. | Minimální standardy pro přesnost:






  a) | všechny příslušné lineární vazby musí být splněny, např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimální standardy pro přesnost:

a)

všechny příslušné lineární vazby musí být splněny, např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty;

| b) | zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů; |
| --- | --- |

b)

zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů;

| c) | statistické údaje musí být úplné; |
| --- | --- |

c)

statistické údaje musí být úplné;

| d) | zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry a počet desetinných míst, které pro technický přenos údajů stanoví národní centrální banky; |
| --- | --- |

d)

zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry a počet desetinných míst, které pro technický přenos údajů stanoví národní centrální banky;

| e) | zpravodajské jednotky se musí řídit zásadami zaokrouhlování stanovenými národními centrálními bankami pro technický přenos dat. |
| --- | --- |

e)

zpravodajské jednotky se musí řídit zásadami zaokrouhlování stanovenými národními centrálními bankami pro technický přenos dat.

| 3. | Minimální standardy pro pojmovou shodu:






  a) | statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimální standardy pro pojmovou shodu:

a)

statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení;

| b) | v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky případně pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitými opatřeními a opatřeními obsaženými v tomto nařízení; |
| --- | --- |

b)

v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky případně pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitými opatřeními a opatřeními obsaženými v tomto nařízení;

| c) | zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v hlášených údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v hlášených údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období.

| 4. | Minimální standardy pro opravy:
  je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a národní centrální banky. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doprovázeny vysvětlivkami. |
| --- | --- |

4.

Minimální standardy pro opravy:

je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a národní centrální banky. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doprovázeny vysvětlivkami.

---

| 20.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/14

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (ES) č.  25/2009

ze dne 19. prosince 2008

o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění)

(ECB/2008/32)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (3),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2423/2001 ze dne 22. listopadu 2001 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2001/13) (5) bylo několikrát podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je nyní třeba provést další změny, mělo být toto nařízení v zájmu srozumitelnosti a transparentnosti přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2423/2001 ze dne 22. listopadu 2001 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2001/13) (5) bylo několikrát podstatným způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je nyní třeba provést další změny, mělo být toto nařízení v zájmu srozumitelnosti a transparentnosti přepracováno.

| (2) | Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Jejím hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby vypočtené měnové agregáty a protipoložky za toto území byly i nadále užitečné z analytického hlediska. |
| --- | --- |

(2)

Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje ke splnění svých úkolů sestavení konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí. Jejím hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) ucelený statistický obraz měnového vývoje v zúčastněných členských státech, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. Tyto statistiky, které jsou založeny na úplném a stejnorodém sektoru měnových finančních institucí a souboru zpravodajských jednotek, obsahují údaje o agregovaných finančních aktivech a pasivech vyjádřených z hlediska stavů a transakcí a jsou pravidelně sestavovány. Dostatečně podrobné statistické údaje jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby vypočtené měnové agregáty a protipoložky za toto území byly i nadále užitečné z analytického hlediska.

| (3) | ECB je povinna v souladu se Smlouvou o ES a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 107 odst. 6 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

ECB je povinna v souladu se Smlouvou o ES a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 107 odst. 6 Smlouvy.

| (4) | Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky. |
| --- | --- |

(4)

Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.

| (5) | Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování. |
| --- | --- |

(5)

Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.

| (6) | Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB. |
| --- | --- |

(6)

Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s ESCB s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.

| (7) | Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Společenství, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků. |
| --- | --- |

(7)

Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Společenství, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.

| (8) | Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3, b) úvěrech podle subsektoru, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy, c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv, d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv, e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek, f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů. |
| --- | --- |

(8)

Statistické požadavky jsou nejpodrobnější v případě protistran, které patří do sektoru držby peněz. Podrobné údaje jsou vyžadovány o: a) vkladech v členění podle subsektorů a splatnosti a dále podle měn s cílem umožnit důkladnější analýzu vývoje cizoměnových složek zahrnutých v M3 a usnadnit zjišťování míry zastupitelnosti mezi cizoměnovými složkami a eurovou složkou M3, b) úvěrech podle subsektoru, splatnosti, účelu, nového nastavení úrokové sazby a měny, neboť tyto údaje se považují za nezbytné pro účely měnové analýzy, c) pozicích vůči ostatním měnovým finančním institucím, pokud je to potřebné pro umožnění započtení zůstatků mezi měnovými finančními institucemi nebo pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv, d) pozicích vůči nerezidentům eurozóny (zbytku světa) u „vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vkladů s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchodů“ za účelem výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, na který se uplatňuje kladná sazba minimálních rezerv, e) pozicích vůči zbytku světa, pokud jde o celkové vklady, za účelem sestavení vnějších protipoložek, f) vkladech a úvěrech vůči zbytku světa s původní lhůtou splatnosti do jednoho roku a nad jeden rok pro účely platební bilance a finančních účtů.

| (9) | Je vhodné, aby národní centrální banky pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí požadovaných tímto nařízením podporovaly vykazování podle jednotlivých cenných papírů, jestliže takový postup může snížit zpravodajské zatížení úvěrových institucí a přispět k vývoji zdokonalených statistik. Pokud jde o fondy peněžního trhu, národní centrální banky mohou s cílem zmírnit zátěž správců fondů povolit, aby tyto fondy vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (6). |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby národní centrální banky pro účely shromažďování statistických informací o portfoliích cenných papírů měnových finančních institucí požadovaných tímto nařízením podporovaly vykazování podle jednotlivých cenných papírů, jestliže takový postup může snížit zpravodajské zatížení úvěrových institucí a přispět k vývoji zdokonalených statistik. Pokud jde o fondy peněžního trhu, národní centrální banky mohou s cílem zmírnit zátěž správců fondů povolit, aby tyto fondy vykazovaly podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (6).

| (10) | ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů. |
| --- | --- |

(10)

ECB vypočítává finanční transakce jako rozdíl mezi stavovými pozicemi ke dnům na konci měsíce, ke kterým se sestavují výkazy, od nějž se odečte účinek změn, které vzniknou v důsledku jiných pohybů než transakcí. Požadavek na zpravodajské jednotky nezahrnuje změny směnných kurzů, které vypočítává ECB ze stavových údajů členěných podle jednotlivých měn, jež zpravodajské jednotky vykáží, ani úpravy z překlasifikace, které národní centrální banky shromažďují samy prostřednictvím různých již dostupných informačních zdrojů.

| (11) | Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7). |
| --- | --- |

(11)

Článek 5 nařízení (ES) č. 2531/98 opravňuje ECB přijímat nařízení nebo rozhodnutí s cílem osvobodit instituce od povinnosti minimálních rezerv, vymezit způsoby, jak lze vyloučit nebo odečíst závazky vůči jiné instituci od základu pro stanovení minimálních rezerv, a stanovit rozdílné sazby minimálních rezerv pro určité kategorie závazků. Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má ECB právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění povinnosti minimálních rezerv. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7).

| (12) | Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv. |
| --- | --- |

(12)

Je potřebné stanovit zvláštní postupy, které se uplatní v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí, s cílem vyjasnit povinnosti těchto institucí, pokud jde o povinnost minimálních rezerv.

| (13) | ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizace (ECB/2008/30) (8). |
| --- | --- |

(13)

ECB vyžaduje informace o sekuritizační činnosti měnových finančních institucí, aby mohla analyzovat vývoj úvěrů a půjček v eurozóně. Tyto informace též doplňují údaje vykazované podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizace (ECB/2008/30) (8).

| (14) | Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na zúčastněné, tak na nezúčastněné členské státy. Nařízení (ES) č. 2533/98 připomíná, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy vyplývá povinnost nezúčastněných členských států přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát zúčastněnými členskými státy, |
| --- | --- |

(14)

Přestože se uznává, že nařízení přijatá ECB nezakládají práva ani neukládají povinnosti nezúčastněným členským státům, článek 5 statutu ESCB se vztahuje jak na zúčastněné, tak na nezúčastněné členské státy. Nařízení (ES) č. 2533/98 připomíná, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 10 Smlouvy vyplývá povinnost nezúčastněných členských států přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát zúčastněnými členskými státy,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| — | „měnovou finanční institucí“ rezidentská úvěrová instituce ve smyslu právních předpisů Společenství, nebo jiná rezidentská finanční instituce, jejímž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. Sektor měnových finančních institucí zahrnuje (9) a) centrální banky, b) úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES (podnik, jehož činnost spočívá v přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti) (10) a poskytování úvěrů na vlastní účet, nebo instituce elektronických peněz ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/46/ES ze dne 18. září 2000 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a obezřetnostním dohledu nad touto činností (11), a c) ostatní měnové finanční instituce, tj. ostatní rezidentské finanční instituce, které splňují definici měnových finančních institucí bez ohledu na povahu jejich činnosti. Stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich třídění, pokud v ostatních ohledech splňují definici měnových finančních institucí. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, fondy peněžního trhu splňují dohodnuté podmínky likvidity, a řadí se tudíž do sektoru měnových finančních institucí (viz zásady identifikace měnových finančních institucí v části 1 přílohy I), |
| --- | --- |

—

„měnovou finanční institucí“ rezidentská úvěrová instituce ve smyslu právních předpisů Společenství, nebo jiná rezidentská finanční instituce, jejímž předmětem činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. Sektor měnových finančních institucí zahrnuje (9) a) centrální banky, b) úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES (podnik, jehož činnost spočívá v přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti) (10) a poskytování úvěrů na vlastní účet, nebo instituce elektronických peněz ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/46/ES ze dne 18. září 2000 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a obezřetnostním dohledu nad touto činností (11), a c) ostatní měnové finanční instituce, tj. ostatní rezidentské finanční instituce, které splňují definici měnových finančních institucí bez ohledu na povahu jejich činnosti. Stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich třídění, pokud v ostatních ohledech splňují definici měnových finančních institucí. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, fondy peněžního trhu splňují dohodnuté podmínky likvidity, a řadí se tudíž do sektoru měnových finančních institucí (viz zásady identifikace měnových finančních institucí v části 1 přílohy I),

| — | „zúčastněným členským státem“ zúčastněný členský stát ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98, |
| --- | --- |

—

„zúčastněným členským státem“ zúčastněný členský stát ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,

| — | „nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro, |
| --- | --- |

—

„nezúčastněným členským státem“ členský stát, který nepřijal euro,

| — | „zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98, |
| --- | --- |

—

„zpravodajskou jednotkou“ zpravodajská jednotka ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,

| — | „rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98, |
| --- | --- |

—

„rezidentem“ rezident ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98,

| — | „účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ účelová finanční společnost pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30), |
| --- | --- |

—

„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ účelová finanční společnost pro sekuritizaci ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30),

| — | „sekuritizací“ transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 směrnice 2006/48/ES nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch finanční úvěrové společnosti, |
| --- | --- |

—

„sekuritizací“ transakce, která je buď: a) tradiční sekuritizací ve smyslu článku 4 směrnice 2006/48/ES nebo b) sekuritizací ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 24/2008 (ECB/2008/30), při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch finanční úvěrové společnosti,

| — | „institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2000/46/ES, |
| --- | --- |

—

„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2000/46/ES,

| — | „snížením hodnoty“ přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení, |
| --- | --- |

—

„snížením hodnoty“ přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,

| — | „správcem“ měnová finanční instituce, která na denním základě spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků, které se následně postupují investorům v sekuritizačním schématu, |
| --- | --- |

—

„správcem“ měnová finanční instituce, která na denním základě spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků, které se následně postupují investorům v sekuritizačním schématu,

| — | „zcizením úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, který není měnovou finanční institucí, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce, |
| --- | --- |

—

„zcizením úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou na nabyvatele, který není měnovou finanční institucí, a to buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce,

| — | „nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem, který není měnovou finanční institucí, na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce. |
| --- | --- |

—

„nabytím úvěru“ ekonomický převod úvěru nebo souboru úvěrů převodcem, který není měnovou finanční institucí, na zpravodajskou jednotku, přičemž tento převod je realizován buď převodem vlastnictví nebo přistoupením k pohledávce.

Článek 2

Skutečný soubor zpravodajských jednotek

1.   Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území zúčastněných členských států (v souladu s částí 1 přílohy II).

2.   Měnové finanční instituce ve skutečném souboru zpravodajských jednotek mají plnou vykazovací povinnost, pokud se na ně nevztahuje výjimka podle článku 8.

3.   Subjekty, které splňují definici měnových finančních institucí, spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení, i když jsou vyjmuty z oblasti působnosti směrnice 2006/48/ES.

4.   Pro účely shromažďování informací o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu podle oddílu 5.5 části 2 přílohy I patří do skutečného souboru zpravodajských jednotek také ostatní finanční zprostředkovatelé s výjimkou pojišťoven a penzijních fondů ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98, pokud se na ně nevztahuje výjimka.

Článek 3

Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely

1.   Výkonná rada ECB vytváří a vede seznam měnových finančních institucí pro statistické účely s přihlédnutím k požadavkům na četnost a včasnost, které vyplývají z jeho použití v souvislosti se systémem minimálních rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely obsahuje údaj o tom, zda se na instituce vztahuje systém minimální rezerv ECB. Seznam měnových finančních institucí musí být aktuální, přesný, maximálně stejnorodý a pro statistické účely dostatečně stabilní.

2.   Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely a jeho aktualizace zpřístupní národní centrální banky a ECB zpravodajským jednotkám vhodným způsobem, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.

3.   Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má pouze informativní povahu. Je-li však nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci subjektu, který řádně nesplnil zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhal na nesprávný seznam.

Článek 4

Statistická zpravodajská povinnost

1.   Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje do národní centrální banky členského státu, ve kterém je měnová finanční instituce rezidentem, měsíční stavy vztahující se k rozvaze sestavované ke konci měsíce a měsíční agregované úpravy z přecenění. Agregované úpravy z přecenění se vykazují ve vztahu k odpisům/snížení hodnoty úvěrů poskytnutých zpravodajskými jednotkami a zahrnují změny ocenění cenných papírů. Další podrobnosti týkající se některých položek rozvahy a informací v rozvaze nezahrnutých vykazují čtvrtletně nebo ročně. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.

2.   Národní centrální banky mohou shromažďovat požadované statistické informace o cenných papírech vydaných a držených měnovými finančními institucemi podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit v souladu s minimálními statistickými standardy stanovenými v příloze IV.

3.   Měnové finanční instituce vykazují v souladu s minimálními požadavky podle tabulky 1A v části 5 přílohy I měsíční úpravy z přecenění ve vztahu k úplnému souboru údajů požadovaných ECB. Národní centrální banky mohou shromažďovat další údaje, které nejsou do minimálních požadavků zahrnuty. Tyto údaje se mohou vztahovat na členění uvedená v tabulce 1A jiná než „minimální požadavky“.

5.   ECB může dále požadovat vysvětlivky k úpravám v rámci „překlasifikace a ostatních úprav“, které shromažďují národní centrální banky.

Článek 5

Doplňková statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů

Měnové finanční instituce vykazují následující údaje podle části 6 přílohy I:

| 1. | čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období; |
| --- | --- |

1.

čistý tok sekuritizací úvěrů a jiných převodů úvěrů, které byly provedeny ve vykazovaném období;

| 2. | zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace; |
| --- | --- |

2.

zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se všech úvěrů, ve vztahu k nimž vystupuje měnová finanční instituce jako správce v rámci sekuritizace;

| 3. | zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla. |
| --- | --- |

3.

zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů zcizených prostřednictvím sekuritizace, které nebyly odúčtovány z rozvahy, používá-li se mezinárodní účetní standard 39 (IAS 39) nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla.

Článek 6

Lhůty

1.   Národní centrální banky rozhodnou, kdy potřebují obdržet údaje od zpravodajských jednotek, aby mohly dodržet níže uvedené lhůty, přičemž tam, kde je to potřebné, přihlédnou k požadavkům ohledně lhůt v rámci systému minimálních rezerv ECB, a informují o tom zpravodajské jednotky.

2.   Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.

3.   Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.

4.   Národní centrální banky předávají ECB roční statistické údaje v souladu s čl. 17 odst. 2 obecných zásad ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (přepracované znění) (12).

Článek 7

Účetní pravidla pro účely statistického vykazování

1.   Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou účetními pravidly, jež měnové finanční instituce používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (13), jakož i v ostatních platných mezinárodních standardech.

2.   Vklady a úvěry se vykazují v zůstatkové hodnotě částky jistiny ke konci měsíce. Tato částka nezahrnuje snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. Vklady a úvěry se nezapočítávají vůči jiným aktivům nebo pasivům.

3.   Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.

4.   Za předpokladu, že tyto postupy pro vykazování používají všechny rezidentské zpravodajské jednotky a že jsou nezbytné k tomu, aby ve statistickém oceňování úvěrů byla zachována kontinuita s údaji vykazovanými za období předcházející měsíci lednu 2005, mohou národní centrální banky dovolit, aby se úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, vykazovaly po započtení opravných položek (netto způsobem), a aby se úvěry nabyté za úplatu vykazovaly v ceně sjednané v okamžiku jejich nabytí.

Článek 8

Výjimky

1.   Výjimky lze udělit malým měnovým finančním institucím (měnové finanční instituce ve „zbytkové části“).

| a) | Národní centrální banky mohou udělit výjimky malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %. |
| --- | --- |

a)

Národní centrální banky mohou udělit výjimky malým měnovým finančním institucím za předpokladu, že spojený příspěvek těchto institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 5 %.

| b) | Pokud jde o úvěrové instituce, výjimky uvedené v písmenu a) mají za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tyto výjimky vztahují, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III. |
| --- | --- |

b)

Pokud jde o úvěrové instituce, výjimky uvedené v písmenu a) mají za následek snížení statistické zpravodajské povinnosti úvěrových institucí, na něž se tyto výjimky vztahují, aniž by byly dotčeny požadavky týkající se výpočtu minimálních rezerv stanovené v příloze III.

| c) | Pokud jde o malé měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat velikost vykazující „zbytkové části“. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o malé měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi, uplatňuje-li se výjimka uvedená v písmenu a), národní centrální banky nadále shromažďují alespoň údaje týkající se celkové bilanční sumy, a to přinejmenším s roční periodicitou, aby bylo možné sledovat velikost vykazující „zbytkové části“.

| d) | Aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimky úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž tyto výjimky mají za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 7 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny. |
| --- | --- |

d)

Aniž je dotčeno ustanovení písmene a), mohou národní centrální banky udělit výjimky úvěrovým institucím, které nepožívají výhod režimu stanoveného v písmenech a) a b), přičemž tyto výjimky mají za následek omezení jejich zpravodajské povinnosti na požadavky uvedené v části 7 přílohy I, a to za předpokladu, že spojený příspěvek těchto úvěrových institucí do národní rozvahy měnových finančních institucí podle stavů nepřesahuje 10 % národní rozvahy měnových finančních institucí ani 1 % rozvahy měnových finančních institucí eurozóny.

| e) | Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku. |
| --- | --- |

e)

Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a d), aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.

| f) | Malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost. |
| --- | --- |

f)

Malé měnové finanční instituce se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.

2.   Výjimky lze udělit fondům peněžního trhu.

Národní centrální banky mohou udělit výjimky fondům peněžního trhu ze zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 4 odst. 1 za předpokladu, že fondy peněžního trhu namísto toho vykazují rozvahové údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8), a pokud jsou splněny tyto podmínky:

| — | fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

fondy peněžního trhu vykazují tyto údaje s měsíční periodicitou podle kombinované metody uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) a v souladu se lhůtami stanovenými v článku 9 uvedeného nařízení,

| — | fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových jednotek fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 6 odst. 2. |
| --- | --- |

—

fondy peněžního trhu vykazují údaje o stavech akcií/podílových jednotek fondu peněžního trhu ke konci měsíce v souladu se lhůtami stanovenými v čl. 6 odst. 2.

3.   Výjimky lze udělit ohledně akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu.

| a) | „Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na jméno“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které je v souladu s vnitrostátními právními předpisy veden záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek včetně informace o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů). „Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na doručitele“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není veden žádný záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek nebo pro které je veden záznam neobsahující informaci o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů). |
| --- | --- |

a)

„Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na jméno“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které je v souladu s vnitrostátními právními předpisy veden záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek včetně informace o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů). „Akciemi / podílovými jednotkami fondů peněžního trhu na doručitele“ se rozumí akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není veden žádný záznam uvádějící totožnost držitele (držitelů) těchto akcií / podílových jednotek nebo pro které je veden záznam neobsahující informaci o rezidentské příslušnosti držitele (držitelů).

| b) | Pokud jsou akcie / podílové jednotky na jméno nebo akcie / podílové jednotky na doručitele vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti nebo kombinace možností (ve smyslu oddílu 5.5 části 2 přílohy I), mohou národní centrální banky udělit výjimky na jeden rok, pokud jde o požadavky uvedené v oddílu 5.5 části 2 přílohy I. |
| --- | --- |

b)

Pokud jsou akcie / podílové jednotky na jméno nebo akcie / podílové jednotky na doručitele vydány poprvé nebo pokud vývoj trhu vyžaduje změnu možnosti nebo kombinace možností (ve smyslu oddílu 5.5 části 2 přílohy I), mohou národní centrální banky udělit výjimky na jeden rok, pokud jde o požadavky uvedené v oddílu 5.5 části 2 přílohy I.

| c) | Pokud jde o rezidentskou příslušnost držitelů akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu, národní centrální banky mohou udělit výjimky zpravodajským jednotkám za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.5 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.5 části 2 přílohy I. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o rezidentskou příslušnost držitelů akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu, národní centrální banky mohou udělit výjimky zpravodajským jednotkám za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů podle oddílu 5.5 části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku po dohodě s ECB od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 5.5 části 2 přílohy I.

4.   Aniž je dotčen odstavec 1, mohou být výjimky uděleny institucím elektronických peněz.

| a) | Aniž je dotčena směrnice 2006/48/ES a článek 2 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a za podmínek písmene b), mohou národní centrální banky udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz. Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek písmene b), aby mohly výjimku udělit nebo případně zrušit. Národní centrální banka, která udělí takovou výjimku, o tom informuje ECB. |
| --- | --- |

a)

Aniž je dotčena směrnice 2006/48/ES a článek 2 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) a za podmínek písmene b), mohou národní centrální banky udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz. Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek písmene b), aby mohly výjimku udělit nebo případně zrušit. Národní centrální banka, která udělí takovou výjimku, o tom informuje ECB.

| b) | Národní centrální banky mohou udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:






  i) | elektronické peníze, jež tyto instituce vydávají, přijímá jako platební prostředek jen omezené množství podniků, které lze snadno rozeznat podle:






  — | jejich umístění ve stejných prostorách nebo v jiné omezené oblasti a/nebo |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Národní centrální banky mohou udělit výjimky jednotlivým institucím elektronických peněz, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:

i)

elektronické peníze, jež tyto instituce vydávají, přijímá jako platební prostředek jen omezené množství podniků, které lze snadno rozeznat podle:

—

jejich umístění ve stejných prostorách nebo v jiné omezené oblasti a/nebo

| — | jejich těsné finanční nebo obchodní vazby na vydávající instituci, jako je společná vlastnická, marketingová nebo distribuční struktura, i když jsou vydávající instituce a přijímající podnik založeny jako samostatné právní subjekty, nebo |
| --- | --- |

—

jejich těsné finanční nebo obchodní vazby na vydávající instituci, jako je společná vlastnická, marketingová nebo distribuční struktura, i když jsou vydávající instituce a přijímající podnik založeny jako samostatné právní subjekty, nebo

| ii) | více než tři čtvrtiny jejich celkové bilanční sumy nesouvisí s vydáváním elektronických peněz nebo jejich správou a závazky z vydaných elektronických peněz nepřesahují 100 milionů EUR. |
| --- | --- |

ii)

více než tři čtvrtiny jejich celkové bilanční sumy nesouvisí s vydáváním elektronických peněz nebo jejich správou a závazky z vydaných elektronických peněz nepřesahují 100 milionů EUR.

| c) | Není-li instituce elektronických peněz, které byla udělena výjimka, osvobozena od povinnosti minimálních rezerv, vykazuje alespoň čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, tak jak je stanoveno v příloze III. Instituce může rozhodnout, že bude vykazovat omezený soubor údajů pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv s měsíční periodicitou. |
| --- | --- |

c)

Není-li instituce elektronických peněz, které byla udělena výjimka, osvobozena od povinnosti minimálních rezerv, vykazuje alespoň čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, tak jak je stanoveno v příloze III. Instituce může rozhodnout, že bude vykazovat omezený soubor údajů pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv s měsíční periodicitou.

| d) | Je-li jednotlivé instituci elektronických peněz udělena výjimka, ECB zapíše tuto instituci pro statistické účely do seznamu měnových finančních institucí jako nefinanční podnik. Instituce se bude rovněž považovat za nefinanční podnik v případech, kdy bude protistranou měnové finanční instituce. Pro účely rezervních požadavků ECB se bude instituce nadále považovat za úvěrovou instituci. |
| --- | --- |

d)

Je-li jednotlivé instituci elektronických peněz udělena výjimka, ECB zapíše tuto instituci pro statistické účely do seznamu měnových finančních institucí jako nefinanční podnik. Instituce se bude rovněž považovat za nefinanční podnik v případech, kdy bude protistranou měnové finanční instituce. Pro účely rezervních požadavků ECB se bude instituce nadále považovat za úvěrovou instituci.

5.   Výjimky lze udělit ohledně úprav z přecenění.

| a) | Aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimky ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je zcela zbaví povinnosti vykazovat úpravy z přecenění. |
| --- | --- |

a)

Aniž je dotčen odstavec 1, mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimky ohledně vykazování úprav z přecenění tak, že je zcela zbaví povinnosti vykazovat úpravy z přecenění.

| b) | Národní centrální banky mohou udělit výjimky, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:






  i) | zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů, |
| --- | --- | --- |

b)

Národní centrální banky mohou udělit výjimky, pokud jde o četnost a včasnost vykazování změn ocenění cenných papírů, a požadovat tyto údaje čtvrtletně a ve stejném termínu jako údaje o stavech vykazovaných čtvrtletně, pokud jsou splněny následující podmínky:

i)

zpravodajské jednotky, které používají různé metody oceňování, poskytnou národním centrálním bankám příslušné informace o provádění oceňování, včetně kvantitativních údajů o procentním složení držby těchto nástrojů,

| ii) | dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo. |
| --- | --- |

ii)

dojde-li k podstatné změně ocenění, jsou národní centrální banky oprávněny požadovat, aby jim zpravodajské jednotky poskytly dodatečné údaje za měsíc, ve kterém k takové změně došlo.

| c) | Národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimky ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, pokud jsou splněny následující podmínky:






  i) | vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze, |
| --- | --- | --- |

c)

Národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které vykazují měsíční stavy cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů, udělit výjimky ohledně vykazování změn ocenění cenných papírů, pokud jsou splněny následující podmínky:

i)

vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze,

| ii) | v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“. |
| --- | --- |

ii)

v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež dostačují alespoň k odvození členění, která jsou v části 5 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.

6.   Výjimky lze udělit ohledně statistického vykazování úvěrů, které jsou zcizeny prostřednictvím sekuritizace.

Měnovým finančním institucím, které používají IAS 39 nebo obdobná vnitrostátní účetní pravidla, může jejich národní centrální banka povolit, aby ze stavů požadovaných podle částí 2 a 3 přílohy I vyloučily veškeré úvěry, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace v souladu s vnitrostátními postupy za předpokladu, že takové postupy uplatňují všechny rezidentské měnové finanční instituce.

7.   Výjimky lze udělit ohledně některých čtvrtletních stavů ve vztahu k členským státům mimo eurozónu.

Pokud údaje shromážděné na vyšší úrovni agregace ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v kterémkoli členském státě, nebo pozice vůči měně členského státu, jenž nepřijal euro, nejsou významné, může národní centrální banka rozhodnout, že nebude vykazování ve vztahu k takovému členskému státu vyžadovat. Národní centrální banka oznámí každé takové rozhodnutí svým zpravodajským jednotkám.

Článek 9

Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy

1.   Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.

2.   Národní centrální banky určí a zavedou v souladu s národními zvláštnostmi postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.

Článek 10

Fúze, rozdělení a reorganizace

V případě fúze, rozdělení nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.

Článek 11

Použití vykázaných statistických informací pro účely minimálních rezerv

1.   Statistické informace vykázané úvěrovými institucemi podle tohoto nařízení používá každá úvěrová instituce k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Každá úvěrová instituce použije tyto informace zejména k ověření toho, zda plní svou povinnost minimálních rezerv během udržovacího období.

2.   Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv malých institucí ve „zbytkové části“ pro tři udržovací období rezerv vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky ve lhůtě 28 pracovních dnů následujících po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.

3.   Zvláštní pravidla týkající se uplatňování systému minimálních rezerv ECB, která jsou stanovena v příloze III, mají v případě rozporu přednost před ustanoveními nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

4.   S cílem usnadnit řízení likvidity ECB a úvěrových institucí se požadavky na minimální rezervy potvrzují nejpozději v první den udržovacího období; výjimečně však může úvěrovým institucím nastat potřeba vykázat opravy základu pro stanovení minimálních rezerv nebo výše minimálních rezerv, které již byly potvrzeny. Postupy pro potvrzení nebo uznání výše minimálních rezerv není nijak dotčena povinnost zpravodajských jednotek vždy vykazovat správné statistické údaje a co možná nejdříve opravit nesprávné statistické údaje, které již vykázaly.

Článek 12

Ověřování a nucené shromažďování

Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.

Článek 13

První vykazování

1.   Podle tohoto nařízení se poprvé vykazují údaje za červen 2010, včetně zpětných údajů za období od prosince 2009 výlučně pro účely tabulky 5.

2.   Pokud se týče polí v tabulce 1 v části 2 přílohy I, jež odpovídají syndikovaným úvěrům, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé údaje za prosinec 2011.

3.   Pokud se týče polí v tabulce 3 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům, které přijaly euro, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu, kdy tyto státy přijaly euro.

4.   Pokud se týče polí v tabulkách 3 a 4 v části 3 přílohy I, jež odpovídají členským státům, které nepřijaly euro, vykazují se podle tohoto nařízení poprvé první čtvrtletní údaje po datu jejich přistoupení k EU. Pokud příslušná národní centrální banka rozhodne, že nevýznamné údaje není třeba poprvé vykazovat s prvními čtvrtletními údaji po datu přistoupení příslušného členského státu nebo členských států k EU, začnou se tyto údaje vykazovat po uplynutí dvanácti měsíců ode dne, kdy národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky o povinnosti tyto údaje vykazovat.

Článek 14

Zrušení

1.   Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) se zrušuje s účinkem od 1. července 2010.

2.   Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.

Článek 15

Závěrečné ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od 1. července 2010.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 19. prosince 2008.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 333, 17.12.2001, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 211, 11.8.2007, s. 8.

6

(7)  Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10.

7

(8)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

8

(9)  V Evropském systému účtů (ESA 95) jsou finanční instituce klasifikované jako měnové finanční instituce rozděleny do dvou subsektorů, a to na centrální banky (S.121) a ostatní měnové finanční instituce (S.122).

9

(10)  Včetně výnosů z prodeje bankovních dluhopisů veřejnosti.

10

(11)  Úř. věst. L 275, 27.10.2000, s. 39.

11

(12)  Úř. věst. L 341, 27.12.2007, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1.

13

---

PŘÍLOHA I

MĚNOVÉ FINANČNÍ INSTITUCE A STATISTICKÁ ZPRAVODAJSKÁ POVINNOST

Úvod

Statistický systém pro zúčastněné členské státy zahrnující rozvahu sektoru měnových finančních institucí se skládá z těchto dvou hlavních prvků:

| a) | seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely (k identifikaci některých měnových finančních institucí viz část 1) a |
| --- | --- |

a)

seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely (k identifikaci některých měnových finančních institucí viz část 1) a

| b) | stanovení statistických informací, které tyto měnové finanční instituce vykazují s měsíční, čtvrtletní a roční periodicitou (viz část 2, 3, 4, 5, 6 a 7). |
| --- | --- |

b)

stanovení statistických informací, které tyto měnové finanční instituce vykazují s měsíční, čtvrtletní a roční periodicitou (viz část 2, 3, 4, 5, 6 a 7).

Za účelem získání úplných informací o rozvahách měnových finančních institucí je též nezbytné uložit určité zpravodajské povinnosti ostatním finančním zprostředkovatelům, s výjimkou pojišťoven a penzijních fondů, jestliže se zabývají finanční činností týkající se akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu. Tyto statistické informace shromažďují národní centrální banky od měnových finančních institucí a ostatních finančních zprostředkovatelů v souladu s částí 2 podle vnitrostátních postupů při dodržení harmonizovaných definic a třídění stanovených v článku 1 a příloze II.

Peněžní zásoba se skládá z bankovek a mincí v oběhu a jiných měnových pasiv (vkladů a dalších finančních nástrojů, které jsou prostředky velmi podobnými vkladům) měnových finančních institucí. Protipoložky peněžní zásoby zahrnují všechny ostatní položky v rozvaze měnových finančních institucí. ECB rovněž sestavuje finanční transakce, které jsou odvozeny ze stavů a z jiných údajů včetně údajů o úpravách z přecenění vykázaných měnovými finančními institucemi (viz část 5).

Statistické informace, které ECB požaduje, jsou souhrnným způsobem uvedeny v části 8.

ČÁST 1

Identifikace některých měnových finančních institucí

Oddíl 1: Identifikace některých měnových finančních institucí na základě zásady nahraditelnosti vkladů

| 1.1 | Finanční instituce jiné než úvěrové instituce, které vydávají finanční nástroje, jež jsou považovány za prostředky velmi podobné vkladům, jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, pokud splňují definici měnové finanční instituce v ostatních ohledech. Klasifikace je založena na kritériu nahraditelnosti vkladů (tj. zda jsou pasiva klasifikována jako vklady), která je určena jejich likviditou, jež v sobě spojuje rysy převoditelnosti, směnitelnosti, jistoty a snadné obchodovatelnosti, a případně i podmínkami emise.
  Tato kritéria nahraditelnosti vkladů se používají též s cílem určit, zda by pasiva měla být klasifikována jako vklady, ledaže je pro tato pasiva dána zvláštní kategorie. |
| --- | --- |

1.1

Finanční instituce jiné než úvěrové instituce, které vydávají finanční nástroje, jež jsou považovány za prostředky velmi podobné vkladům, jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, pokud splňují definici měnové finanční instituce v ostatních ohledech. Klasifikace je založena na kritériu nahraditelnosti vkladů (tj. zda jsou pasiva klasifikována jako vklady), která je určena jejich likviditou, jež v sobě spojuje rysy převoditelnosti, směnitelnosti, jistoty a snadné obchodovatelnosti, a případně i podmínkami emise.

Tato kritéria nahraditelnosti vkladů se používají též s cílem určit, zda by pasiva měla být klasifikována jako vklady, ledaže je pro tato pasiva dána zvláštní kategorie.

| 1.2 | Pro účely stanovení nahraditelnosti vkladů, jakož i klasifikace pasiv jako vkladů:






  — | převoditelnost se vztahuje k možnosti mobilizovat peněžní prostředky vložené do finančního nástroje použitím platebních nástrojů jako jsou šeky, převodní příkazy, přímá inkasa nebo podobné prostředky, |
| --- | --- | --- |

1.2

Pro účely stanovení nahraditelnosti vkladů, jakož i klasifikace pasiv jako vkladů:

—

převoditelnost se vztahuje k možnosti mobilizovat peněžní prostředky vložené do finančního nástroje použitím platebních nástrojů jako jsou šeky, převodní příkazy, přímá inkasa nebo podobné prostředky,

| — | směnitelnost se vztahuje k možnosti a nákladům konverze finančních nástrojů na měnu nebo převoditelné vklady; ztrátu daňových výhod v případě těchto převodů lze považovat za sankci, která snižuje stupeň likvidity, |
| --- | --- |

—

směnitelnost se vztahuje k možnosti a nákladům konverze finančních nástrojů na měnu nebo převoditelné vklady; ztrátu daňových výhod v případě těchto převodů lze považovat za sankci, která snižuje stupeň likvidity,

| — | jistota znamená, že je přesně a předem známa hodnota („capital value“) finančního nástroje v národní měně, |
| --- | --- |

—

jistota znamená, že je přesně a předem známa hodnota („capital value“) finančního nástroje v národní měně,

| — | cenné papíry pravidelně kotované a obchodované na organizovaném trhu jsou považovány za obchodovatelné. Pro podíly v otevřených subjektech kolektivního investování neexistuje trh v běžném slova smyslu. Nicméně investoři znají denní kurzy podílů a mohou vybírat peněžní prostředky v této ceně. |
| --- | --- |

—

cenné papíry pravidelně kotované a obchodované na organizovaném trhu jsou považovány za obchodovatelné. Pro podíly v otevřených subjektech kolektivního investování neexistuje trh v běžném slova smyslu. Nicméně investoři znají denní kurzy podílů a mohou vybírat peněžní prostředky v této ceně.

Oddíl 2: Principy identifikace fondů peněžního trhu

| 2.1 | Fondy peněžního trhu jsou definovány jako subjekty kolektivního investování, jejichž akcie / podílové jednotky jsou, co se týče likvidity, prostředky velmi podobné vkladům, a které především investují do nástrojů peněžního trhu nebo do akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu nebo do jiných převoditelných dluhových nástrojů se zbytkovou splatností do jednoho roku včetně, nebo do bankovních vkladů, nebo které sledují míru návratnosti blížící se úrokovým sazbám nástrojů peněžního trhu. Kritéria použitá pro určování fondů peněžního trhu jsou odvozena z veřejných prospektů, statutů fondů, zakládacích dokumentů, stanov nebo vnitřních řádů, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, obchodních dokumentů nebo jakýchkoli jiných dokladů s podobným účelem, které se týkají subjektů kolektivního investování.
  Fond peněžního trhu sám nebo osoba, která jej právně zastupuje, zajistí poskytnutí veškerých informací požadovaných pro splnění statistické zpravodajské povinnosti. Pokud je to z praktických důvodů potřebné, může údaje předkládat jakýkoliv subjekt, který se zabývá finanční činností týkající se akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu, např. depozitáři. |
| --- | --- |

2.1

Fondy peněžního trhu jsou definovány jako subjekty kolektivního investování, jejichž akcie / podílové jednotky jsou, co se týče likvidity, prostředky velmi podobné vkladům, a které především investují do nástrojů peněžního trhu nebo do akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu nebo do jiných převoditelných dluhových nástrojů se zbytkovou splatností do jednoho roku včetně, nebo do bankovních vkladů, nebo které sledují míru návratnosti blížící se úrokovým sazbám nástrojů peněžního trhu. Kritéria použitá pro určování fondů peněžního trhu jsou odvozena z veřejných prospektů, statutů fondů, zakládacích dokumentů, stanov nebo vnitřních řádů, upisovacích dokumentů nebo investičních smluv, obchodních dokumentů nebo jakýchkoli jiných dokladů s podobným účelem, které se týkají subjektů kolektivního investování.

Fond peněžního trhu sám nebo osoba, která jej právně zastupuje, zajistí poskytnutí veškerých informací požadovaných pro splnění statistické zpravodajské povinnosti. Pokud je to z praktických důvodů potřebné, může údaje předkládat jakýkoliv subjekt, který se zabývá finanční činností týkající se akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu, např. depozitáři.

| 2.2 | Pro účely definování fondů peněžního trhu:






  — | „subjekty kolektivního investování“ jsou subjekty, jejichž výhradním předmětem činnosti je kolektivní investování kapitálu získaného od veřejnosti a jejichž podílové jednotky jsou na žádost držitelů odkoupeny nebo vyplaceny přímo nebo nepřímo z majetku těchto subjektů. Tyto subjekty mohou být zřizovány na základě zákona buď podle smluvního práva (jako podílové fondy spravované správcovskou společností), nebo podle svěřeneckého práva (jako „unit trusts“) či podle práva společností (jako investiční společnosti), |
| --- | --- | --- |

2.2

Pro účely definování fondů peněžního trhu:

—

„subjekty kolektivního investování“ jsou subjekty, jejichž výhradním předmětem činnosti je kolektivní investování kapitálu získaného od veřejnosti a jejichž podílové jednotky jsou na žádost držitelů odkoupeny nebo vyplaceny přímo nebo nepřímo z majetku těchto subjektů. Tyto subjekty mohou být zřizovány na základě zákona buď podle smluvního práva (jako podílové fondy spravované správcovskou společností), nebo podle svěřeneckého práva (jako „unit trusts“) či podle práva společností (jako investiční společnosti),

| — | „bankovní vklady“ jsou hotovostní vklady u úvěrových institucí, splatné na požádání nebo s výpovědní lhůtou do tří měsíců nebo s dohodnutou splatností do dvou let, včetně částek vyplacených úvěrovým institucím za převod cenných papírů v rámci repo obchodů nebo půjček cenných papírů, |
| --- | --- |

—

„bankovní vklady“ jsou hotovostní vklady u úvěrových institucí, splatné na požádání nebo s výpovědní lhůtou do tří měsíců nebo s dohodnutou splatností do dvou let, včetně částek vyplacených úvěrovým institucím za převod cenných papírů v rámci repo obchodů nebo půjček cenných papírů,

| — | „velká podobnost vkladům, co se týče likvidity“, znamená, že podílové jednotky subjektů kolektivního investování je možné v běžných tržních podmínkách na požádání držitele zpětně odkoupit, vyplatit nebo převést, přičemž likvidita podílových jednotek je srovnatelná s likviditou vkladů, |
| --- | --- |

—

„velká podobnost vkladům, co se týče likvidity“, znamená, že podílové jednotky subjektů kolektivního investování je možné v běžných tržních podmínkách na požádání držitele zpětně odkoupit, vyplatit nebo převést, přičemž likvidita podílových jednotek je srovnatelná s likviditou vkladů,

| — | „především“ znamená přinejmenším 85 % investičního portfolia, |
| --- | --- |

—

„především“ znamená přinejmenším 85 % investičního portfolia,

| — | „nástroje peněžního trhu“ jsou takové třídy převoditelných dluhových nástrojů, se kterými se běžně obchoduje na peněžních trzích (například vkladové listy, obchodní cenné papíry, bankovní akcepty, pokladniční poukázky ústředních a místních orgánů), protože mají tyto vlastnosti:






  a) | likviditu v tom smyslu, že mohou být zpětně odkoupeny, vyplaceny nebo prodány s omezenými náklady vzhledem k nízkým poplatkům, malému rozdílu mezi nákupní a prodejní cenou a velmi krátkému zpoždění vypořádání, a |
| --- | --- | --- |

—

„nástroje peněžního trhu“ jsou takové třídy převoditelných dluhových nástrojů, se kterými se běžně obchoduje na peněžních trzích (například vkladové listy, obchodní cenné papíry, bankovní akcepty, pokladniční poukázky ústředních a místních orgánů), protože mají tyto vlastnosti:

a)

likviditu v tom smyslu, že mohou být zpětně odkoupeny, vyplaceny nebo prodány s omezenými náklady vzhledem k nízkým poplatkům, malému rozdílu mezi nákupní a prodejní cenou a velmi krátkému zpoždění vypořádání, a

| b) | hloubku trhu v tom smyslu, že jsou obchodovány na trhu, který je schopen absorbovat velký objem transakcí, přičemž takové obchody s velkými objemy mají omezený dopad na jejich cenu, a |
| --- | --- |

b)

hloubku trhu v tom smyslu, že jsou obchodovány na trhu, který je schopen absorbovat velký objem transakcí, přičemž takové obchody s velkými objemy mají omezený dopad na jejich cenu, a

| c) | jistotu hodnoty v tom smyslu, že jejich hodnotu lze přesně stanovit kdykoliv nebo přinejmenším jednou měsíčně, a |
| --- | --- |

c)

jistotu hodnoty v tom smyslu, že jejich hodnotu lze přesně stanovit kdykoliv nebo přinejmenším jednou měsíčně, a

| d) | nízké úrokové riziko v tom smyslu, že mají zůstatkovou splatnost do jednoho roku včetně nebo pravidelnou valorizaci výnosů v závislosti na podmínkách peněžního trhu alespoň jednou za 12 měsíců, a |
| --- | --- |

d)

nízké úrokové riziko v tom smyslu, že mají zůstatkovou splatnost do jednoho roku včetně nebo pravidelnou valorizaci výnosů v závislosti na podmínkách peněžního trhu alespoň jednou za 12 měsíců, a

| e) | nízké úvěrové riziko v tom smyslu, že nástroje jsou






  1. | kótovány na burze cenných papírů nebo obchodovány na jiných regulovaných trzích, které fungují pravidelně, jsou uznávány a otevřeny veřejnosti, nebo |
| --- | --- | --- |

e)

nízké úvěrové riziko v tom smyslu, že nástroje jsou

1.

kótovány na burze cenných papírů nebo obchodovány na jiných regulovaných trzích, které fungují pravidelně, jsou uznávány a otevřeny veřejnosti, nebo

| 2. | vydávány podle předpisů, jejichž cílem je ochrana investorů a úspor nebo |
| --- | --- |

2.

vydávány podle předpisů, jejichž cílem je ochrana investorů a úspor nebo

| 3. | vydávány






  — | ústředním, regionálním nebo místním orgánem, centrální bankou členského státu, Evropskou unií, ECB, Evropskou investiční bankou, nečlenským státem, nebo je-li tento stát federálním státem, některým členem federace nebo veřejným mezinárodním orgánem, jehož členem je jeden nebo více členských států,
  nebo |
| --- | --- | --- |

3.

vydávány

—

ústředním, regionálním nebo místním orgánem, centrální bankou členského státu, Evropskou unií, ECB, Evropskou investiční bankou, nečlenským státem, nebo je-li tento stát federálním státem, některým členem federace nebo veřejným mezinárodním orgánem, jehož členem je jeden nebo více členských států,

nebo

| — | subjektem podléhajícím obezřetnostnímu dohledu v souladu s kritérii stanovenými právními předpisy Společenství, nebo subjektem, na který se vztahují pravidla obezřetného podnikání, jež příslušné orgány považují za přinejmenším stejně přísná jako pravidla stanovená právními předpisy Společenství a která tento subjekt dodržuje nebo zaručuje,
  nebo |
| --- | --- |

—

subjektem podléhajícím obezřetnostnímu dohledu v souladu s kritérii stanovenými právními předpisy Společenství, nebo subjektem, na který se vztahují pravidla obezřetného podnikání, jež příslušné orgány považují za přinejmenším stejně přísná jako pravidla stanovená právními předpisy Společenství a která tento subjekt dodržuje nebo zaručuje,

nebo

| — | podnikem, jehož cenné papíry jsou kótovány na burze cenných papírů nebo obchodovány na jiných regulovaných trzích, které fungují pravidelně, jsou uznávány a otevřeny veřejnosti. |
| --- | --- |

—

podnikem, jehož cenné papíry jsou kótovány na burze cenných papírů nebo obchodovány na jiných regulovaných trzích, které fungují pravidelně, jsou uznávány a otevřeny veřejnosti.

ČÁST 2

Rozvaha (měsíční stavy)

K sestavení měnových agregátů a protipoložek za území zúčastněných členských států požaduje ECB data uvedená v tabulce 1 takto:

1.   Kategorie nástrojů

a)   Pasiva

Příslušnými kategoriemi nástrojů jsou: emitované oběživo, vklady, emitované akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, emitované dluhové cenné papíry, kapitál a rezervy a ostatní pasiva. Za účelem rozlišení měnových pasiv a pasiv jiné než měnové povahy se vklady dále člení na jednodenní vklady, vklady s dohodnutou splatností, vklady s výpovědní lhůtou a repo obchody. Viz definice v příloze II.

b)   Aktiva

Příslušnými kategoriemi nástrojů jsou: pokladní hotovost, úvěry, cenné papíry jiné než akcie, akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu, akcie a ostatní majetkové účasti, stálá aktiva a ostatní aktiva. Viz definice v příloze II.

2.   Členění podle splatnosti

Členění podle původní lhůty splatnosti nahrazuje podrobné členění podle nástrojů tam, kde finanční nástroje nejsou mezi jednotlivými trhy plně srovnatelné.

a)   Pasiva

Hraniční body pásem splatnosti (nebo výpovědních lhůt) jsou: u vkladů s dohodnutou splatností jeden a dva roky původní splatnosti a u vkladů s výpovědní lhůtou tři měsíce a dva roky výpovědní lhůty. Repo obchody se nečlení podle splatnosti, neboť jde většinou o krátkodobé nástroje (obvykle méně než tři měsíce od vydání). Dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi se dělí do skupin podle splatnosti s hranicemi jeden a dva roky. Členění podle splatnosti se nevyžaduje u akcií / podílových jednotek emitovaných fondy peněžního trhu.

b)   Aktiva

Hraniční body pásem splatnosti jsou: jeden rok a pět let v případě úvěrů měnových finančních institucí rezidentům (jiným než měnovým finančním institucím a vládním institucím) zúčastněných členských států podle subsektorů a dále v případě úvěrů měnových finančních institucí domácnostem podle účelu; jeden a dva roky v případě dluhových cenných papírů v držení měnových finančních institucí, vydaných jinými měnovými finančními institucemi, které se nacházejí v zúčastněných členských státech, aby bylo možno vzájemně započítat držbu tohoto nástroje mezi měnovými finančními institucemi při výpočtu měnových agregátů.

3.   Členění podle účelu a oddělené sledování úvěrů podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím

Úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým organizacím sloužícím domácnostem se dělí podle účelu, pro který byl úvěr poskytnut (úvěry na spotřebu, úvěry na bydlení, ostatní úvěry). V rámci kategorie „ostatní úvěry“ se úvěry poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím sledují odděleně (viz definice kategorií nástrojů v části 2 přílohy II a definice sektorů v části 3 přílohy II). Národní centrální banky mohou upustit od požadavku odděleného sledování úvěrů podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím, představují-li tyto úvěry méně než 5 % celkového objemu úvěrů domácnostem v zúčastněném členském státě.

4.   Členění podle měny

U položek rozvahy, které mohou být použity při výpočtu měnových agregátů, musí být zůstatky v eurech sledovány odděleně, aby ECB měla možnost definovat měnové agregáty na základě zůstatků vyjádřených ve všech měnách celkem nebo pouze v eurech.

5.   Členění podle sektoru a rezidentské příslušnosti protistran

| 5.1 | Sestavování měnových agregátů a protipoložek pro zúčastněné členské státy vyžaduje identifikaci protistran, které se nacházejí na území zúčastněných členských států a které tvoří sektor držby peněz. Pro tento účel se protistrany jiné než měnové finanční instituce podle ESA 95 (viz část 3 přílohy II) člení na vládní instituce (S.13) (ústřední vládní instituce (S.1311) se vykazují odděleně v celkových závazcích z vkladů) a ostatní rezidenty. Aby bylo možné vypočítat měsíční sektorové členění měnových agregátů a úvěrových protipoložek, člení se sektor ostatních rezidentů dále na tyto subsektory: ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124), pojišťovny a penzijní fondy (S.125), nefinanční podniky (S.11) a domácnosti + neziskové organizace sloužící domácnostem (S.14 + S.15). Pokud jde o podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství, viz oddíl 3. Pokud jde celkové vklady a kategorie vkladů „vklady s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchody“, uplatňuje se pro účely systému minimálních rezerv ECB dodatečné dělení na úvěrové instituce, ostatní protistrany měnových finančních institucí a ústřední vládní instituce. |
| --- | --- |

5.1

Sestavování měnových agregátů a protipoložek pro zúčastněné členské státy vyžaduje identifikaci protistran, které se nacházejí na území zúčastněných členských států a které tvoří sektor držby peněz. Pro tento účel se protistrany jiné než měnové finanční instituce podle ESA 95 (viz část 3 přílohy II) člení na vládní instituce (S.13) (ústřední vládní instituce (S.1311) se vykazují odděleně v celkových závazcích z vkladů) a ostatní rezidenty. Aby bylo možné vypočítat měsíční sektorové členění měnových agregátů a úvěrových protipoložek, člení se sektor ostatních rezidentů dále na tyto subsektory: ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124), pojišťovny a penzijní fondy (S.125), nefinanční podniky (S.11) a domácnosti + neziskové organizace sloužící domácnostem (S.14 + S.15). Pokud jde o podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství, viz oddíl 3. Pokud jde celkové vklady a kategorie vkladů „vklady s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchody“, uplatňuje se pro účely systému minimálních rezerv ECB dodatečné dělení na úvěrové instituce, ostatní protistrany měnových finančních institucí a ústřední vládní instituce.

| 5.2 | Pokud jde o celkové vklady, vklady se splatností do dvou let a kategorii aktiv „cenné papíry jiné než akcie“, uplatňuje se dodatečné rozlišení v případě protistran, které jsou účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci. |
| --- | --- |

5.2

Pokud jde o celkové vklady, vklady se splatností do dvou let a kategorii aktiv „cenné papíry jiné než akcie“, uplatňuje se dodatečné rozlišení v případě protistran, které jsou účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci.

| 5.3 | Některé vklady / úvěry vznikající z rep / reverzních rep nebo obdobných operací s „ostatními finančními zprostředkovateli (S. 123) + pomocnými finančními společnostmi (S. 124)“ mohou souviset s transakcemi s centrální protistranou. Centrální protistrana je subjekt, který se v souladu s právními předpisy vloží mezi protistrany smluv obchodovaných na finančních trzích, a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího. Vzhledem k tomu, že tyto transakce jsou často náhradou za dvoustranné obchody mezi měnovými finančními institucemi, uplatňuje se v rámci kategorie vkladů „repo obchody“ dodatečné rozlišení s ohledem na obchody s těmito protistranami. Obdobně se uplatňuje dodatečné rozlišení v rámci kategorie aktiv „úvěry“ s ohledem na reverzní repa s těmito protistranami. |
| --- | --- |

5.3

Některé vklady / úvěry vznikající z rep / reverzních rep nebo obdobných operací s „ostatními finančními zprostředkovateli (S. 123) + pomocnými finančními společnostmi (S. 124)“ mohou souviset s transakcemi s centrální protistranou. Centrální protistrana je subjekt, který se v souladu s právními předpisy vloží mezi protistrany smluv obchodovaných na finančních trzích, a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího. Vzhledem k tomu, že tyto transakce jsou často náhradou za dvoustranné obchody mezi měnovými finančními institucemi, uplatňuje se v rámci kategorie vkladů „repo obchody“ dodatečné rozlišení s ohledem na obchody s těmito protistranami. Obdobně se uplatňuje dodatečné rozlišení v rámci kategorie aktiv „úvěry“ s ohledem na reverzní repa s těmito protistranami.

| 5.4 | Protistrany nacházející se v tuzemsku a v jiných zúčastněných členských státech se identifikují odděleně a ve všech statistických klasifikacích se s nimi nakládá stejně. Protistrany, které se nacházejí mimo území zúčastněných členských států, nejsou členěny zeměpisně. Protistrany nacházející se na území zúčastněných členských států se rozlišují podle svého tuzemského sektoru nebo podle klasifikace institucí v souladu se seznamem měnových finančních institucí pro statistické účely a podle sektorové příručky ECB (1), která vychází ze zásad klasifikace, jež jsou v nejvyšším možném rozsahu v souladu s ESA 95. |
| --- | --- |

5.4

Protistrany nacházející se v tuzemsku a v jiných zúčastněných členských státech se identifikují odděleně a ve všech statistických klasifikacích se s nimi nakládá stejně. Protistrany, které se nacházejí mimo území zúčastněných členských států, nejsou členěny zeměpisně. Protistrany nacházející se na území zúčastněných členských států se rozlišují podle svého tuzemského sektoru nebo podle klasifikace institucí v souladu se seznamem měnových finančních institucí pro statistické účely a podle sektorové příručky ECB (1), která vychází ze zásad klasifikace, jež jsou v nejvyšším možném rozsahu v souladu s ESA 95.

| 5.5 | V případě akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu vydaných měnovými finančními institucemi zúčastněných členských států vykazují zpravodajské jednotky alespoň údaje o rezidentské příslušnosti držitelů v členění na tuzemsko / ostatní zúčastněné členské státy / zbytek světa, které umožní vyloučit akcie / podílové jednotky držené nerezidenty zúčastněných členských států. Pokud jde o akcie / podílové jednotky na jméno, emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů vydaných akcií / podílových jednotek v měsíčních rozvahách. Pokud jde o akcie / podílové listy na doručitele, zpravodajské jednotky vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu v souladu s metodou stanovenou příslušnou národní centrální bankou po dohodě s ECB. Tato povinnost se omezuje na jednu z následujících možností nebo na jejich kombinaci, která musí být zvolena s ohledem na organizaci příslušných trhů a vnitrostátní právní úpravu v daném členském státě. Národní centrální banka bude plnění této povinnosti pravidelně sledovat.






  a) | Emitující fondy peněžního trhu:
  Emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů jimi vydaných akcií / podílových jednotek. Takové informace mohou pocházet od obchodníka s cennými papíry nebo jiného subjektu podílejícího se na emisi, zpětném odkupu nebo převodu akcií / podílových jednotek. |
| --- | --- | --- |

5.5

V případě akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu vydaných měnovými finančními institucemi zúčastněných členských států vykazují zpravodajské jednotky alespoň údaje o rezidentské příslušnosti držitelů v členění na tuzemsko / ostatní zúčastněné členské státy / zbytek světa, které umožní vyloučit akcie / podílové jednotky držené nerezidenty zúčastněných členských států. Pokud jde o akcie / podílové jednotky na jméno, emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů vydaných akcií / podílových jednotek v měsíčních rozvahách. Pokud jde o akcie / podílové listy na doručitele, zpravodajské jednotky vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu v souladu s metodou stanovenou příslušnou národní centrální bankou po dohodě s ECB. Tato povinnost se omezuje na jednu z následujících možností nebo na jejich kombinaci, která musí být zvolena s ohledem na organizaci příslušných trhů a vnitrostátní právní úpravu v daném členském státě. Národní centrální banka bude plnění této povinnosti pravidelně sledovat.

a)

Emitující fondy peněžního trhu:

Emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů jimi vydaných akcií / podílových jednotek. Takové informace mohou pocházet od obchodníka s cennými papíry nebo jiného subjektu podílejícího se na emisi, zpětném odkupu nebo převodu akcií / podílových jednotek.

| b) | Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako uschovatelé akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu:
  Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jednající jako uschovatelé akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu vykazují jako zpravodajské jednotky údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a uložených jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele jednajícího rovněž jako uschovatel. Tato možnost je použitelná, pokud i) uschovatel rozlišuje akcie / podílové jednotky fondů peněžních trhů uložené jménem držitele od akcií / podílových jednotek uložených jménem jiných uschovatelů, a ii) většinu akcií / podílových jednotek fondů peněžních trhů uschovávají vnitrostátní rezidentské instituce, které jsou klasifikovány jako finanční zprostředkovatelé (měnové finanční instituce nebo ostatní finanční zprostředkovatelé). |
| --- | --- |

b)

Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako uschovatelé akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu:

Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jednající jako uschovatelé akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu vykazují jako zpravodajské jednotky údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a uložených jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele jednajícího rovněž jako uschovatel. Tato možnost je použitelná, pokud i) uschovatel rozlišuje akcie / podílové jednotky fondů peněžních trhů uložené jménem držitele od akcií / podílových jednotek uložených jménem jiných uschovatelů, a ii) většinu akcií / podílových jednotek fondů peněžních trhů uschovávají vnitrostátní rezidentské instituce, které jsou klasifikovány jako finanční zprostředkovatelé (měnové finanční instituce nebo ostatní finanční zprostředkovatelé).

| c) | Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako jednotky vykazující transakce s akciemi / podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty:
  Měnové a finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé, pokud jednají jako jednotky vykazující transakce s akciemi / podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty, vykazují jako zpravodajské jednotky údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu, s nimiž obchodují jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele účastnícího se téže transakce. Tato možnost je použitelná, pokud i) zpravodajské pokrytí je komplexní, tj. pokrývá podstatným způsobem všechny transakce prováděné zpravodajskými jednotkami; ii) jsou poskytovány přesné údaje o nákupech a prodejích uskutečněných s nerezidenty zúčastněných členských států; iii) rozdíly mezi emisní hodnotou a hodnotou při zpětném odkupu jsou s vyloučením všech poplatků u stejných akcií / podílových jednotek minimální; a iv) množství akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a držených nerezidenty zúčastněných členských států je nízké. |
| --- | --- |

c)

Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako jednotky vykazující transakce s akciemi / podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty:

Měnové a finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé, pokud jednají jako jednotky vykazující transakce s akciemi / podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty, vykazují jako zpravodajské jednotky údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu, s nimiž obchodují jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele účastnícího se téže transakce. Tato možnost je použitelná, pokud i) zpravodajské pokrytí je komplexní, tj. pokrývá podstatným způsobem všechny transakce prováděné zpravodajskými jednotkami; ii) jsou poskytovány přesné údaje o nákupech a prodejích uskutečněných s nerezidenty zúčastněných členských států; iii) rozdíly mezi emisní hodnotou a hodnotou při zpětném odkupu jsou s vyloučením všech poplatků u stejných akcií / podílových jednotek minimální; a iv) množství akcií / podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a držených nerezidenty zúčastněných členských států je nízké.

| d) | Pokud se možnosti a) až c) neuplatní, zpravodajské jednotky včetně měnových finančních institucí a ostatních finančních zprostředkovatelů vykazují příslušné údaje na základě informací, které mají k dispozici. |
| --- | --- |

d)

Pokud se možnosti a) až c) neuplatní, zpravodajské jednotky včetně měnových finančních institucí a ostatních finančních zprostředkovatelů vykazují příslušné údaje na základě informací, které mají k dispozici.

Tabulka 1

Měsíční stavy
   (2)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

MFI (4)

Instituce jiné než MFI

MFI (4)

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Úvěrové instituce

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Úvěrové instituce

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

z toho: centrální protistrany (3)

z toho: FVC

z toho: centrální protistrany (5)

z toho: FVC

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

PASIVA

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

*

*

*

*

*

*

*

| — | do 1 roku |
| --- | --- |

—

do 1 roku

| — | nad 1 rok |
| --- | --- |

—

nad 1 rok

z toho převoditelné vklady

z toho do 2 let

z toho syndikované úvěry

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

z toho převoditelné vklady

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

*

*

*

*

nad 1 rok a do 2 let

*

*

*

*

nad 2 roky

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

*

*

*

*

nad 3 měsíce

*

*

*

*

z toho nad 2 roky (5)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Cizí měny |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

*

*

*

*

nad 1 rok a do 2 let

*

*

*

*

nad 2 roky

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

*

*

*

*

nad 3 měsíce

*

*

*

*

z toho nad 2 roky (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu (4) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

| — | do 1 roku |
| --- | --- |

—

do 1 roku

*

| — | nad 1 rok a do 2 let |
| --- | --- |

—

nad 1 rok a do 2 let

*

| — | nad 2 roky |
| --- | --- |

—

nad 2 roky

z toho do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

*

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

| — | do 1 roku |
| --- | --- |

—

do 1 roku

*

| — | nad 1 rok a do 2 let |
| --- | --- |

—

nad 1 rok a do 2 let

*

| — | nad 2 roky |
| --- | --- |

—

nad 2 roky

z toho do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

*

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Tabulka 1. Pasiva

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: PSJV/NS (4)

z toho: PSJV/NS (5)

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 1e | z toho euro |
| --- | --- |

1e

z toho euro

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

| — | do 1 roku |
| --- | --- |

—

do 1 roku

| — | nad 1 rok a do 5 let |
| --- | --- |

—

nad 1 rok a do 5 let

| — | nad 5 let |
| --- | --- |

—

nad 5 let

z toho: syndikované úvěry

z toho: repo obchody

2e z toho euro

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání

z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet

z toho úročený úvěr z kreditních karet

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3x | Cizí měnyCizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měnyCizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Tabulka 1. Aktiva

ČÁST 3

Rozvaha (čtvrtletní stavy)

Pro další analýzu měnového vývoje nebo k dalším statistickým účelům ECB požaduje ve vztahu ke klíčovým položkám:

| 1. | Členění úvěrů poskytnutých jiným než měnovým finančním institucím zúčastněných členských států podle subsektorů, splatnosti a zajištění nemovitostmi (viz tabulka 2).
  Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné sledovat úplnou strukturu subsektorů a splatností celkového úvěrového financování (úvěry a cenné papíry) poskytnutého měnovými finančními institucemi sektoru držby peněz. U nefinančních podniků a domácností se vyžadují další položky („z toho“), které rozlišují úvěry zajištěné nemovitostmi.
  U úvěrů nefinančním podnikům a domácnostem, které jsou denominovány v eurech a které mají původní splatnost nad jeden rok a nad dva roky, se vyžadují další položky („z toho“) pro některé zbytkové doby splatnosti a některá období pro nové nastavení úrokových sazeb (viz tabulka 2). Novým nastavením úrokové sazby se rozumí změna úrokové sazby úvěru, kterou předvídá stávající úvěrová smlouva. Úvěry podléhající novému nastavení úrokové sazby zahrnují mimo jiné úvěry, jejichž úroková sazba se pravidelně mění podle vývoje indexu (např. Euribor), úvěry, jejichž úroková sazba se mění průběžně (pohyblivé sazby), a úvěry, jejichž úrokovou sazbu může měnová finanční instituce změnit podle vlastního uvážení. |
| --- | --- |

1.

Členění úvěrů poskytnutých jiným než měnovým finančním institucím zúčastněných členských států podle subsektorů, splatnosti a zajištění nemovitostmi (viz tabulka 2).

Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné sledovat úplnou strukturu subsektorů a splatností celkového úvěrového financování (úvěry a cenné papíry) poskytnutého měnovými finančními institucemi sektoru držby peněz. U nefinančních podniků a domácností se vyžadují další položky („z toho“), které rozlišují úvěry zajištěné nemovitostmi.

U úvěrů nefinančním podnikům a domácnostem, které jsou denominovány v eurech a které mají původní splatnost nad jeden rok a nad dva roky, se vyžadují další položky („z toho“) pro některé zbytkové doby splatnosti a některá období pro nové nastavení úrokových sazeb (viz tabulka 2). Novým nastavením úrokové sazby se rozumí změna úrokové sazby úvěru, kterou předvídá stávající úvěrová smlouva. Úvěry podléhající novému nastavení úrokové sazby zahrnují mimo jiné úvěry, jejichž úroková sazba se pravidelně mění podle vývoje indexu (např. Euribor), úvěry, jejichž úroková sazba se mění průběžně (pohyblivé sazby), a úvěry, jejichž úrokovou sazbu může měnová finanční instituce změnit podle vlastního uvážení.

| 2. | Členění vkladů vládních institucí (jiných než ústřední vládní instituce) zúčastněných členských států u měnových finančních institucí podle subsektorů (viz tabulka 2).
  Toto členění se vyžaduje jako doplňující informace k měsíčnímu vykazování. |
| --- | --- |

2.

Členění vkladů vládních institucí (jiných než ústřední vládní instituce) zúčastněných členských států u měnových finančních institucí podle subsektorů (viz tabulka 2).

Toto členění se vyžaduje jako doplňující informace k měsíčnímu vykazování.

| 3. | Členění pozic vůči protistranám mimo území zúčastněných členských států podle sektorů (nezúčastněné členské státy a zbytek světa) (viz tabulka 2).
  Tam, kde neplatí ESA 95, se použije třídění sektorů podle systému národních účtů (System of National Accounts, „SNA 93“). |
| --- | --- |

3.

Členění pozic vůči protistranám mimo území zúčastněných členských států podle sektorů (nezúčastněné členské státy a zbytek světa) (viz tabulka 2).

Tam, kde neplatí ESA 95, se použije třídění sektorů podle systému národních účtů (System of National Accounts, „SNA 93“).

| 4. | Členění podle zemí (viz tabulka 3).
  Toto členění je potřebné k analýze dalšího měnového vývoje a také pro účely přechodných požadavků a pro kontrolu kvality údajů. |
| --- | --- |

4.

Členění podle zemí (viz tabulka 3).

Toto členění je potřebné k analýze dalšího měnového vývoje a také pro účely přechodných požadavků a pro kontrolu kvality údajů.

| 5. | Členění podle měn (viz tabulka 4).
  Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné vypočíst transakce pro měnové agregáty a protipoložky upravené podle změn kurzů, pokud tyto agregáty zahrnují společně všechny měny. |
| --- | --- |

5.

Členění podle měn (viz tabulka 4).

Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné vypočíst transakce pro měnové agregáty a protipoložky upravené podle změn kurzů, pokud tyto agregáty zahrnují společně všechny měny.

Tabulka 2

Čtvrtletní stavy (členění podle sektorů)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Instituce jiné než MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

PASIVA

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

Emitované oběživo

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

Vklady

M

M

M

| 9.1 | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1

Jednodenní

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2 | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2

S dohodnutou splatností

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3 | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3

S výpovědní lhůtou

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4 | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4

Repo obchody

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervy

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

Pokladní hotovost

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

Úvěry

M

M

M

M

M

do 1 roku

M

M

M

M

M

M

M

M

nad 1 rok a do 5 let

M

M

M

M

M

M

M

M

nad 5 let

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Úvěry s původní splatností nad 1 rok

z toho: úvěry se zbytkovou splatností 1 rok nebo kratší

z toho: úvěry se zbytkovou splatností nad 1 rok a novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících

Úvěry s původní splatností nad 2 roky

z toho: úvěry se zbytkovou splatností 2 roky nebo kratší

z toho: úvěry se zbytkovou splatností nad 2 roky a novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

Cenné papíry jiné než akcie

M

M

M

M

M

do 1 roku

nad 1 rok

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

Akcie a ostatní majetkové účasti

M

M

M

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

Stálá aktiva

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Ostatní aktiva

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1.

Tabulka 3

Čtvrtletní stavy (členění podle zemí)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Každý jiný zúčastněný členský stát (tj. vyjma tuzemského sektoru) a každý jiný členský stát EU | Zbytek světa (vyjma EU) |
| --- | --- | --- |
| Členský stát | Členský stát | Členský stát | Členský stát |
| PASIVA | | | | | |
| 8. | Emitované oběživo |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Každý jiný zúčastněný členský stát (tj. vyjma tuzemského sektoru) a každý jiný členský stát EU

Zbytek světa (vyjma EU)

Členský stát

Členský stát

Členský stát

Členský stát

PASIVA

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

od MFI

od institucí jiných než MFI

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

pro MFI

pro instituce jiné než MFI

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

emitované MFI

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

emitované institucemi jinými než MFI

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie a jiné majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Tabulka 4

Čtvrtletní stavy (členění podle měn)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Všechny měny dohromady | Euro | Měny EU jiné než euro | Měny jiné než měny členských států EU dohromady |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem | Měna členského státu EU | Měna členského státu EU | Měna členského státu EU | GBP | Celkem | USD | JPY | CHF | Ostatní měny dohromady |
| PASIVA | | | | | | | | | | | | |
| 9. | Vklady |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Všechny měny dohromady

Euro

Měny EU jiné než euro

Měny jiné než měny členských států EU dohromady

Celkem

Měna členského státu EU

Měna členského státu EU

Měna členského státu EU

GBP

Celkem

USD

JPY

CHF

Ostatní měny dohromady

PASIVA

9.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

bank

Q

nebankovních subjektů

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

M

M

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

M

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

M

AKTIVA

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

pro MFI

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

pro MFI

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

bankám

Q

nebankovním subjektům

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

emitované bankami

Q

emitované nebankovními subjekty

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

M

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

M

| 5. + 6. + 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

5. + 6. + 7.

Ostatní aktiva

M

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1.

Q

Údaje požadované čtvrtletně, viz tabulka 2.

ČÁST 4

Informace nezahrnuté v rozvaze (roční údaje)

Pro statistiku platebního styku a pro jiné účely vyžaduje ECB tyto dvě položky:

| 1. | Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů.
  Tato položka se týká počtu účtů převoditelných jednodenních vkladů (viz definice kategorií nástrojů v části 2 přílohy II) vedených vykazující institucí. |
| --- | --- |

1.

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů.

Tato položka se týká počtu účtů převoditelných jednodenních vkladů (viz definice kategorií nástrojů v části 2 přílohy II) vedených vykazující institucí.

| 2. | Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů: s přístupem prostřednictvím internetu nebo osobního počítače (PC).
  Tato položka se týká počtu účtů převoditelných jednodenních vkladů vedených vykazující institucí, k nimž má majitel účtu pro účely provádění plateb přístup a může je používat elektronickou cestou prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví s použitím speciálního programového vybavení a vyhrazeného telekomunikačního spojení. Převoditelné jednodenní vklady s přístupem prostřednictvím telefonního bankovnictví nebo GSM bankovnictví nejsou zahrnuty, ledaže jsou rovněž dostupné prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví. |
| --- | --- |

2.

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů: s přístupem prostřednictvím internetu nebo osobního počítače (PC).

Tato položka se týká počtu účtů převoditelných jednodenních vkladů vedených vykazující institucí, k nimž má majitel účtu pro účely provádění plateb přístup a může je používat elektronickou cestou prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví s použitím speciálního programového vybavení a vyhrazeného telekomunikačního spojení. Převoditelné jednodenní vklady s přístupem prostřednictvím telefonního bankovnictví nebo GSM bankovnictví nejsou zahrnuty, ledaže jsou rovněž dostupné prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví.

Tabulka

Roční údaje

| ÚDAJE NEZAHRNUTÉ V ROZVAZE | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ÚDAJE NEZAHRNUTÉ V ROZVAZE

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Instituce jiné než MFI

Instituce jiné než MFI

Nebankovní subjekty

Instituce jiné než MFI (7)

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů dostupných prostřednictvím internetu nebo PC

ČÁST 5

Vykazování úprav z přecenění pro sestavování transakcí

K sestavování transakcí týkajících se měnových agregátů a protipoložek za území zúčastněných členských států ECB vyžaduje úpravy z přecenění týkající se odpisů / snížení hodnoty úvěrů a změn ocenění cenných papírů:

1.   Odpisy / snížení hodnoty úvěrů

Úpravy týkající se odpisů / snížení hodnoty úvěrů se vykazují s cílem umožnit ECB sestavovat finanční transakce ze stavů, které byly vykázány ve dvou po sobě jdoucích vykazovaných obdobích. Tyto úpravy odrážejí veškeré změny stavů úvěrů vykázaných podle částí 2 a 3, které byly způsobeny uplatněním snížení hodnoty včetně snížení objemu celkového zůstatku (odpisu). Rozhodne-li národní centrální banka, že se stavy rozvahy vykazují očištěné o opravné položky, měly by úpravy rovněž odrážet změny v opravných položkách k úvěrům. Patří sem rovněž odpisy / snížení hodnoty úvěrů zachycené v okamžiku, kdy je úvěr prodán nebo převeden na třetí stranu, pokud je to možné zjistit.

Minimální požadavky pro odpisy / snížení hodnoty úvěrů jsou uvedeny v tabulce 1A.

2.   Změny ocenění cenných papírů

Úprava v důsledku změn ocenění cenných papírů se týká fluktuace v ocenění cenných papírů, k níž dochází z důvodu změny cen, za které se cenné papíry vedou v účetnictví nebo obchodují. Úprava zahrnuje změny hodnoty stavů v rozvahách ke konci období, ke kterým průběžně dochází z důvodu změn referenční hodnoty, za kterou se cenné papíry vedou v účetnictví, tj. potenciální zisky či ztráty. Tato úprava může též zahrnovat změny ocenění vzniklé z transakcí s cennými papíry, tj. realizované zisky či ztráty.

Minimální požadavky pro změny ocenění cenných papírů jsou uvedeny v tabulce 1A.

Pro stranu pasiv rozvahy nejsou stanoveny žádné minimální požadavky na vykazování. Pokud však postupy oceňování, které zpravodajské jednotky používají pro emitované dluhové cenné papíry, vedou ke změnám stavů ke konci období, jsou národní centrální banky oprávněny shromažďovat údaje týkající se těchto změn. Tyto údaje se vykazují jako úpravy v důsledku „jiného přecenění“.

Tabulka 1 A

Měsíční úpravy z přecenění
   (8)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

z toho úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

z toho úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

PASIVA

| 8 | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8

| 9. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

9.

do 1 roku

nad 1 rok

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho nad 2 roky

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

| 9.x | Cizí měny |
| --- | --- |

9.x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho nad 2 roky

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

nad 2 roky

*

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

nad 2 roky

*

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Tabulka 1A. Pasiva

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI

IFM

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: PSJV/NS (9)

z toho: PSJV/NS (10)

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 1e | z toho euro |
| --- | --- |

1e

z toho euro

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

z toho: syndikované úvěry

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 2e | z toho euro |
| --- | --- |

2e

z toho euro

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

z toho: nad 2 roky (10)

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3e | euro |
| --- | --- |

3e

euro

žádné pole

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

žádné pole

nad 1 rok

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti
   (10) |
| --- | --- |

5.

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Tabulka 1A. Aktiva

ČÁST 6

Zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů

1.   Definice

Pro účely této části se „odúčtováním z rozvahy“ rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze stavů vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I včetně jeho odstranění v důsledku uplatnění výjimky uvedené v čl. 8 odst. 6.

2.   Obecné požadavky

Údaje se vykazují v souladu s čl. 7 odst. 2 a, uplatňuje-li se, v souladu s ustanovením s čl. 7 odst. 4. Všechny údajové položky se člení podle rezidentské příslušnosti a subsektoru (úvěrového) dlužníka, tak jak je uvedeno v nadpisech sloupců tabulky 5. S úvěry, které byly zcizeny během „skladovacího“ období sekuritizace (kdy proces sekuritizace ještě není dokončen, protože ještě nedošlo k vydání cenných papírů nebo podobných nástrojů investorům), se zachází jako kdyby již byly sekuritizovány.

3.   Požadavky na vykazování čistých toků úvěrů, které byly sekuritizovány nebo jinak převedeny

| 3.1 | Pro účely čl. 5 odst. 1 vypočítávají měnové finanční instituce položky v částech 1 a 2 tabulky 5 jako čisté toky úvěrů, které byly během příslušného období sekuritizovány nebo jinak zcizeny, minus úvěry, které byly během příslušného období nabyty. Úvěry, které byly převedeny na jinou měnovou finanční instituci eurozóny nebo které byly od jiné měnové finanční instituce eurozóny nabyty, a úvěry, k jejichž převodu dochází v důsledku fúze nebo rozdělení, jež se týká zpravodajské jednotky, se do tohoto výpočtu nezahrnují. |
| --- | --- |

3.1

Pro účely čl. 5 odst. 1 vypočítávají měnové finanční instituce položky v částech 1 a 2 tabulky 5 jako čisté toky úvěrů, které byly během příslušného období sekuritizovány nebo jinak zcizeny, minus úvěry, které byly během příslušného období nabyty. Úvěry, které byly převedeny na jinou měnovou finanční instituci eurozóny nebo které byly od jiné měnové finanční instituce eurozóny nabyty, a úvěry, k jejichž převodu dochází v důsledku fúze nebo rozdělení, jež se týká zpravodajské jednotky, se do tohoto výpočtu nezahrnují.

| 3.2 | Položky uvedené v oddílu 3.1 jsou zařazeny do částí 1 a 2 tabulky 5 takto:






  — | zcizení a nabytí s dopadem na stavy úvěrů vykázané podle částí 2 a 3 přílohy I, tj. zcizení, jež vedou k odúčtování z rozvahy, a nabytí, jež vedou k zachycení nebo opětnému zachycení, se zařazují do části 1, |
| --- | --- | --- |

3.2

Položky uvedené v oddílu 3.1 jsou zařazeny do částí 1 a 2 tabulky 5 takto:

—

zcizení a nabytí s dopadem na stavy úvěrů vykázané podle částí 2 a 3 přílohy I, tj. zcizení, jež vedou k odúčtování z rozvahy, a nabytí, jež vedou k zachycení nebo opětnému zachycení, se zařazují do části 1,

| — | zcizení a nabytí bez dopadu na stavy úvěrů vykázané podle částí 2 a 3 přílohy I, tj. zcizení, jež nevedou k odúčtování z rozvahy, a nabytí, jež nevedou k zachycení nebo opětnému zachycení, se zařazují do části 2. |
| --- | --- |

—

zcizení a nabytí bez dopadu na stavy úvěrů vykázané podle částí 2 a 3 přílohy I, tj. zcizení, jež nevedou k odúčtování z rozvahy, a nabytí, jež nevedou k zachycení nebo opětnému zachycení, se zařazují do části 2.

| 3.3 | Položky v části 1 tabulky 5 se měsíčně dále člení podle protistrany úvěrového převodu, přičemž se rozlišuje mezi účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci (z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty eurozóny) a ostatními protistranami. Další členění podle původní splatnosti a účelu úvěru se vyžadují čtvrtletně pro některé položky, jak je uvedeno v tabulce 5b. |
| --- | --- |

3.3

Položky v části 1 tabulky 5 se měsíčně dále člení podle protistrany úvěrového převodu, přičemž se rozlišuje mezi účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci (z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty eurozóny) a ostatními protistranami. Další členění podle původní splatnosti a účelu úvěru se vyžadují čtvrtletně pro některé položky, jak je uvedeno v tabulce 5b.

4.   Požadavky na vykazování zůstatků úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace

| 4.1 | Požadavky uvedené v čl. 5 odst. 2 se uplatní bez ohledu na to, zda se spravované úvěry nebo příslušná práva spojená se správou úvěru zachycují v rozvaze zpravodajské jednotky. Údaje se vykazují v souladu s částí 3 tabulky 5. |
| --- | --- |

4.1

Požadavky uvedené v čl. 5 odst. 2 se uplatní bez ohledu na to, zda se spravované úvěry nebo příslušná práva spojená se správou úvěru zachycují v rozvaze zpravodajské jednotky. Údaje se vykazují v souladu s částí 3 tabulky 5.

| 4.2 | Pokud jde o úvěry spravované pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty v členských státech eurozóny, poskytují měnové finanční instituce další členění tak, že agregují spravované úvěry zvlášť za každý členský stát, ve kterém je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. |
| --- | --- |

4.2

Pokud jde o úvěry spravované pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty v členských státech eurozóny, poskytují měnové finanční instituce další členění tak, že agregují spravované úvěry zvlášť za každý členský stát, ve kterém je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem.

| 4.3 | Národní centrální banky mohou od rezidentských měnových finančních institucí, které vystupují jako správci sekuritizovaných úvěrů, shromažďovat údaje uvedené v čl. 5 odst. 2, případně jejich část, podle jednotlivých účelových finančních společností pro sekuritizaci. Má-li národní centrální banka za to, že údaje uvedené v oddílu 4.1 a členění uvedená v oddílu 4.2 lze shromažďovat podle jednotlivých účelových finančních společností pro sekuritizaci, informuje měnové finanční instituce o tom, zda je vykazování ve smyslu oddílů 4.1 a 4.2 vyžadováno, a pokud ano, v jakém rozsahu. |
| --- | --- |

4.3

Národní centrální banky mohou od rezidentských měnových finančních institucí, které vystupují jako správci sekuritizovaných úvěrů, shromažďovat údaje uvedené v čl. 5 odst. 2, případně jejich část, podle jednotlivých účelových finančních společností pro sekuritizaci. Má-li národní centrální banka za to, že údaje uvedené v oddílu 4.1 a členění uvedená v oddílu 4.2 lze shromažďovat podle jednotlivých účelových finančních společností pro sekuritizaci, informuje měnové finanční instituce o tom, zda je vykazování ve smyslu oddílů 4.1 a 4.2 vyžadováno, a pokud ano, v jakém rozsahu.

5.   Požadavky na vykazování pro měnové finanční instituce, které postupují podle standardu IAS 39 nebo obdobných vnitrostátních účetních pravidel.

| 5.1 | Měnové finanční instituce, které postupují podle standardu IAS 39 nebo obdobných pravidel, vykazují zůstatky ke konci měsíce týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které nebyly odúčtovány z rozvahy, podle části 4 tabulky 5. |
| --- | --- |

5.1

Měnové finanční instituce, které postupují podle standardu IAS 39 nebo obdobných pravidel, vykazují zůstatky ke konci měsíce týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které nebyly odúčtovány z rozvahy, podle části 4 tabulky 5.

| 5.2 | Měnové finanční instituce, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 8 odst. 6, vykazují zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které podléhají odúčtování z rozvahy, avšak jsou stále zachyceny ve finančních výkazech, podle části 4 tabulky 5. |
| --- | --- |

5.2

Měnové finanční instituce, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 8 odst. 6, vykazují zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které podléhají odúčtování z rozvahy, avšak jsou stále zachyceny ve finančních výkazech, podle části 4 tabulky 5.

Tabulka 5a

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: měsíční údaje

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

| 1. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Protistranou při převodu je FVC |
| --- | --- |

1.1

Protistranou při převodu je FVC

| 1.1.1 | z toho protistranou při převodu je FVC eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1

z toho protistranou při převodu je FVC eurozóny

| 1.2 | ostatní protistrany při převodu |
| --- | --- |

1.2

ostatní protistrany při převodu

| 2. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Všechny protistrany při převodu |
| --- | --- |

2.1

Všechny protistrany při převodu

| 3. | Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace
   (11) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zůstatky sekuritizovaných úvěrů, které nebyly odúčtovány z rozvahy
   (12) |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Celkem |
| --- | --- |

4.1

Celkem

| 4.1.1 | z toho sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny |
| --- | --- |

4.1.1

z toho sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny

Tabulka 5b

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: čtvrtletní údaje

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

| C. | Reste du monde |
| --- | --- |

C.

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

PSJV/NS (13)

PSJV/NS (13)

| 1. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | protistranou při převodu je FVC |
| --- | --- |

1.1

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 1.1.1 | z toho protistranou při převodu je FVC eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 1.2 | Ostatní protistrany při převodu |
| --- | --- |

1.2

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

| 2. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Všechny protistrany při převodu |
| --- | --- |

2.1

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace recouvrement |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Spravované úvěry: všechny FVC |
| --- | --- |

3.1

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3.1.1 | Spravované úvěry: z toho FVC eurozóny |
| --- | --- |

3.1.1

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 5a.

ČÁST 7

Zjednodušené vykazování pro malé úvěrové instituce

Úvěrové instituce, na něž se vztahuje výjimka uvedená v čl. 8 odst. 1 písm. d), lze zprostit těchto požadavků:

| 1. | členění podle měn uvedené v oddílu 4 části 2; |
| --- | --- |

1.

členění podle měn uvedené v oddílu 4 části 2;

| 2. | oddělené zachycení:






  — | pozic vůči centrálním protistranám, jak je uvedeno v oddílu 5.3 části 2, |
| --- | --- | --- |

2.

oddělené zachycení:

—

pozic vůči centrálním protistranám, jak je uvedeno v oddílu 5.3 části 2,

| — | syndikovaných úvěrů, jak je uvedeno v části 2 tabulce 1, |
| --- | --- |

—

syndikovaných úvěrů, jak je uvedeno v části 2 tabulce 1,

| — | dluhových cenných papírů se splatností do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %, jak je uvedeno v části 2 tabulce 1, |
| --- | --- |

—

dluhových cenných papírů se splatností do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %, jak je uvedeno v části 2 tabulce 1,

| 3. | členění podle sektorů uvedené v oddílu 3 části 3, |
| --- | --- |

3.

členění podle sektorů uvedené v oddílu 3 části 3,

| 4. | členění podle zemí uvedené v oddílu 4 části 3, |
| --- | --- |

4.

členění podle zemí uvedené v oddílu 4 části 3,

| 5. | členění podle měn uvedené v oddílu 5 části 3. |
| --- | --- |

5.

členění podle měn uvedené v oddílu 5 části 3.

Tyto úvěrové instituce mohou navíc plnit zpravodajskou povinnost podle částí 2, 5 a 6 tak, že vykazují údaje jen čtvrtletně, a to v souladu se lhůtami, které jsou pro čtvrtletní statistiku stanoveny v čl. 6 odst. 3.

ČÁST 8

Shrnutí

Přehled členění pro účely agregované rozvahy sektoru měnových finančních institucí (14)

| Kategorie nástrojů a splatnosti |
| --- |
| ROZVAHOVÉ POLOŽKY |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Pokladní hotovost |

Kategorie nástrojů a splatnosti

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

AKTIVA

PASIVA

1.

| 2. | Úvěry | do 1 roku
   (15) |
| --- | --- | --- |

2.

do 1 roku
   (15)

| | nad 1 rok a do 5 let
   (15) |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 5 let
   (15)

| | nad 5 let
   (15) |
| --- | --- |

nad 5 let
   (15)

z toho: syndikované úvěry

z toho: repo obchody

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání (v eurech)

z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet (v eurech)

z toho: úročený úvěr z kreditních karet (v eurech)

z toho: zajištěné nemovitostmi (16)

Úvěry s původní splatností nad 1 rok (v eurech)

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 1 rok (v eurech)

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 1 rok a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících

Úvěry s původní splatností nad 2 roky (v eurech)

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 2 roky (v eurech)

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 2 roky a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie | do 1 roku
   (17) |
| --- | --- | --- |

3.

do 1 roku
   (17)

| | nad 1 rok a do 2 let
   (17) |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let
   (17)

| | nad 2 roky
   (17) |
| --- | --- |

nad 2 roky
   (17)

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vklady | do 1 roku
   (18) |
| --- | --- | --- |

9.

do 1 roku
   (18)

| | nad 1 rok
   (18) |
| --- | --- |

nad 1 rok
   (18)

z toho: převoditelné vklady

z toho: do 2 let

z toho: syndikované úvěry

| 9.1 | Jednodenní vklady

  z toho: převoditelné vklady |
| --- | --- |

9.1

z toho: převoditelné vklady

| 9.2 | Vklady s dohodnutou splatností | do 1 roku |
| --- | --- | --- |

9.2

do 1 roku

| | nad 1 rok a do 2 let |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let

| | nad 2 roky |
| --- | --- |

nad 2 roky

| 9.3 | Vklady s výpovědní lhůtou | do 3 měsíců |
| --- | --- | --- |

9.3

do 3 měsíců

| | nad 3 měsíce |
| --- | --- |

nad 3 měsíce

| | z toho: nad 2 roky
   (19) |
| --- | --- |

z toho: nad 2 roky
   (19)

| 9.4 | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry | do 1 roku |
| --- | --- | --- |

11.

do 1 roku

| | nad 1 rok a do 2 let |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let

z toho do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

| | nad 2 roky |
| --- | --- |

nad 2 roky

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

POLOŽKY NEZAHRNUTÉ V ROZVAZE

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů

Počet účtů převoditelných jednodenních vkladů dostupných prostřednictvím internetu nebo PC

| Kategorie protistran a účelů |
| --- |
| AKTIVA | PASIVA |
| A. | Tuzemští rezidenti | Měnové finanční instituce |

Kategorie protistran a účelů

AKTIVA

PASIVA

A.

Měnové finanční instituce

| | Instituce jiné než měnové finanční instituce | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než měnové finanční instituce

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | národní vládní instituce |
| --- | --- |

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (20) | ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (20)

ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20)

| | z toho: centrální protistrany
   (16) |
| --- | --- |

z toho: centrální protistrany
   (16)

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16)

| | pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20)

| | nefinanční podniky (S.11) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20) | úvěry na spotřebu
   (16) |
| --- | --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20)

úvěry na spotřebu
   (16)

| | úvěry na bydlení
   (16) |
| --- | --- |

úvěry na bydlení
   (16)

| | ostatní úvěry
   (16) |
| --- | --- |

ostatní úvěry
   (16)

| | z toho: podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím
   (16) |
| --- | --- |

z toho: podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím
   (16)

| A. | Tuzemští rezidenti | Měnové finanční instituce


  z toho: věrové instituce |
| --- | --- | --- |

A.

Měnové finanční instituce

z toho: věrové instituce

| | Instituce jiné než měnové finanční instituce | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než měnové finanční instituce

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | ostatní vládní instituce | národní vládní instituce |
| --- | --- | --- |

ostatní vládní instituce

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (20) | ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (20)

ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20)

| | z toho: centrální protistrany
   (16) |
| --- | --- |

z toho: centrální protistrany
   (16)

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16)

| | pojišťovny a penzijní fondy (S.125) |
| --- | --- |

pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (20)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| B. | Rezidenti ostatních členských států eurozóny | Měnové finanční instituce |
| --- | --- | --- |

B.

Měnové finanční instituce

| | Instituce jiné než měnové finanční instituce | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než měnové finanční instituce

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | národní vládní instituce |
| --- | --- |

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (20) | ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (20)

ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20)

| | z toho: centrální protistrany
   (16) |
| --- | --- |

z toho: centrální protistrany
   (16)

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16)

| | pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20)

| | snefinanční podniky (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

snefinanční podniky (S.11)
   (20)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20) | úvěry na spotřebu
   (16) |
| --- | --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (20)

úvěry na spotřebu
   (16)

| | úvěry na bydlení |
| --- | --- |

úvěry na bydlení

| | ostatní úvěry
   (16) |
| --- | --- |

ostatní úvěry
   (16)

| | z toho: podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím
   (16) |
| --- | --- |

z toho: podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím
   (16)

| B. | Rezidenti ostatních členských států eurozóny | Měnové finanční instituce


  z toho: Úvěrové instituce |
| --- | --- | --- |

B.

Měnové finanční instituce

z toho: Úvěrové instituce

| | Instituce jiné než měnové finanční instituce | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než měnové finanční instituce

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | ostatní vládní instituce | národní vládní instituce |
| --- | --- | --- |

ostatní vládní instituce

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (20) | ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (20)

ostatní finanční zprostředkovatelé a pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)
   (20)

| | z toho: centrální protistrany
   (16) |
| --- | --- |

z toho: centrální protistrany
   (16)

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci
   (16)

| | pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

pojišťovny a penzijní fondy (S.125)
   (20)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (20)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15).
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15).
   (20)
   (16)

| C. | Rezidenti zbytku světa | Banky |
| --- | --- | --- |

C.

Banky

| | Nebankovní subjekty | Vládní instituce |
| --- | --- | --- |

Nebankovní subjekty

Vládní instituce

| | Ostatní rezidenti |
| --- | --- |

Ostatní rezidenti

| C. | Rezidenti zbytku světa | Banky |
| --- | --- | --- |

C.

Banky

| | Nebankovní subjekty | Vládní instituce |
| --- | --- | --- |

Nebankovní subjekty

Vládní instituce

| | Ostatní rezidenti |
| --- | --- |

Ostatní rezidenti

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Měny

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | cizí měny — měny jiné než euro (tj. měny ostatních členských států, USD, JPY, CHF, ostatní měny) (21) |
| --- | --- |

x

cizí měny — měny jiné než euro (tj. měny ostatních členských států, USD, JPY, CHF, ostatní měny) (21)

Poznamky

---

(1)  Příručka k měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů. Pokyny pro statistickou klasifikaci klientů, březen 2007, v doplněném znění.

(2)  Pole označená * se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv. Pokud jde o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené ECB. Pole vytištěná slabě vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv (PMR). Viz též zvláštní pravidla o uplatňování minimálních rezerv v příloze III.

(3)  Vykazování této položky je do odvolání dobrovolné.

(4)  Údaje v této položce je možné shromáždit různými statistickými postupy, které stanoví národní centrální banky v souladu s pravidly obsaženými v části 2 přílohy I.

(5)  Centrální protistrany.

(6)  Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství.

(7)  Nebankovní subjekty za zbytek světa.

(8)  Měnové finanční instituce vykazují řady označené slovem „MINIMUM“. Národní centrální banky mohou rozšířit tento požadavek s cílem zahrnout i řady označené prázdnými poli (tj. pole neobsahující slovo „MINIMUM“). Národní centrální banka vykazuje ECB prázdná pole a pole označená slovem „MINIMUM“. Není-li prokázán opak, má se za to, že prázdná pole označená hvězdičkou na straně pasiv představují nulovou hodnotu.

(9)  Národní centrální banky mohou vyžadovat, aby měnové finanční instituce vykazovaly tuto položku s čtvrtletní periodicitou namísto měsíčně.

(10)  Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství.

(11)  Tato položka se vyžaduje jen s čtvrtletní periodicitou, k systému vykazování viz tabulka 5b).

(12)  Pokud jde o zpravodajskou povinnost uvedenou v oddílu 5.2 části 6 přílohy I, vykazuje se jen řádek „celkem“, a to pouze s čtvrtletní periodicitou.

(13)  Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství.

(14)  Členění měsíčních údajů jsou uvedena tučným písmem, členění čtvrtletních údajů jsou uvedena běžným písmem a roční údaje nezahrnuté v rozvaze jsou uvedeny kurzívou.

(15)  Členění měsíčních údajů podle splatnosti se týká pouze úvěrů hlavním rezidentům jiným než měnovým finančním institucím a vládním institucím zúčastněných členských států. V případě úvěrů vládním institucím jiným než ústředním vládním institucím zúčastněných členských států je odpovídajícím členěním podle splatnosti čtvrtletní členění.

(16)  V případě úvěrů se v rámci subsektoru S.14 + S.15 zahrnuje další členění podle účelu. Kromě toho se v případě omezeného množství nástrojů požadují v rámci některých subsektorů další členění: „z toho centrální protistrany“ a „z toho účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ v rámci subsektoru S.123, „z toho podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím v případě úvěrů subsektoru S.14“; „z toho zajištěné nemovitostmi v případě úvěrů subsektorům S.11 a S.14 + S.15“ (pouze čtvrtletní požadavky).

(17)  Měsíční členění údajů podle splatnosti se týká pouze držených cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi, které se nacházejí na území zúčastněných členských států. Čtvrtletně vykazované údaje o držení cenných papírů emitovaných jinými institucemi než měnovými finančními institucemi na území zúčastněných členských států se člení na splatné „do 1 roku“ a „nad 1 rok“.

(18)  Pouze vůči zbytku světa.

(19)  Vykazování položky „vklady s výpovědní lhůtou nad dva roky“ je až do odvolání dobrovolné.

(20)  U úvěrů a vkladů se vyžaduje měsíční členění podle subsektorů.

(21)  Čtvrtletní členění podle měn každého z ostatních členských států EU se vyžaduje pouze pro vybrané položky.

---

PŘÍLOHA II

ZÁSADY A DEFINICE KONSOLIDACE

ČÁST 1

Konsolidace pro statistické účely na území stejné země

| 1. | Pro každý zúčastněný členský stát se soubor zpravodajských jednotek skládá z měnových finančních institucí, které jsou uvedeny v seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely a jsou rezidenty na území zúčastněných členských států (1). Jsou to:






  — | instituce zapsané v rejstříku a nacházející se na daném území, včetně dceřiných společností (2) mateřských společností nacházejících se mimo dané území, |
| --- | --- | --- |

1.

Pro každý zúčastněný členský stát se soubor zpravodajských jednotek skládá z měnových finančních institucí, které jsou uvedeny v seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely a jsou rezidenty na území zúčastněných členských států (1). Jsou to:

—

instituce zapsané v rejstříku a nacházející se na daném území, včetně dceřiných společností (2) mateřských společností nacházejících se mimo dané území,

| — | pobočky institucí, které mají ústředí mimo dané území. |
| --- | --- |

—

pobočky institucí, které mají ústředí mimo dané území.

Instituce nacházející se v extrateritoriálních finančních střediscích se pro statistické účely považují za rezidenty na územích, ve kterých se tato střediska nacházejí.

| 2. | Měnové finanční instituce konsolidují pro statistické účely obchodní činnosti všech svých provozoven (sídla společnosti, resp. ústředí nebo poboček), které se nacházejí na území téže země. Pro statistické účely se nedovoluje konsolidace přes státní hranice.






  a) | Jsou-li mateřská společnost a její dceřiné společnosti měnovými finančními institucemi nacházejícími se na území stejné země, může mateřská společnost ve svých statistických výkazech konsolidovat obchodní činnost těchto dceřiných společností, přičemž však musí oddělit obchodní činnost úvěrových institucí od ostatních měnových finančních institucí. |
| --- | --- | --- |

2.

Měnové finanční instituce konsolidují pro statistické účely obchodní činnosti všech svých provozoven (sídla společnosti, resp. ústředí nebo poboček), které se nacházejí na území téže země. Pro statistické účely se nedovoluje konsolidace přes státní hranice.

a)

Jsou-li mateřská společnost a její dceřiné společnosti měnovými finančními institucemi nacházejícími se na území stejné země, může mateřská společnost ve svých statistických výkazech konsolidovat obchodní činnost těchto dceřiných společností, přičemž však musí oddělit obchodní činnost úvěrových institucí od ostatních měnových finančních institucí.

| b) | Má-li některá instituce pobočky nacházející se na území ostatních zúčastněných členských států, její sídlo nebo ústředí nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům v ostatních zúčastněných členských státech. A opačně, pobočka nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči sídlu, ústředí nebo jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se na území ostatních zúčastněných členských států za pozice vůči rezidentům v ostatních zúčastněných členských státech. |
| --- | --- |

b)

Má-li některá instituce pobočky nacházející se na území ostatních zúčastněných členských států, její sídlo nebo ústředí nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům v ostatních zúčastněných členských státech. A opačně, pobočka nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči sídlu, ústředí nebo jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se na území ostatních zúčastněných členských států za pozice vůči rezidentům v ostatních zúčastněných členských státech.

| c) | Má-li některá instituce pobočky nacházející se mimo území zúčastněných členských států, její sídlo nebo ústředí na území daného zúčastněného členského státu považuje pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům ve zbytku světa. A opačně, pobočka nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči sídlu, ústředí nebo vůči jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se mimo území zúčastněných členských států za pozice vůči rezidentům ze zbytku světa. |
| --- | --- |

c)

Má-li některá instituce pobočky nacházející se mimo území zúčastněných členských států, její sídlo nebo ústředí na území daného zúčastněného členského státu považuje pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům ve zbytku světa. A opačně, pobočka nacházející se v daném zúčastněném členském státě považuje pozice vůči sídlu, ústředí nebo vůči jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se mimo území zúčastněných členských států za pozice vůči rezidentům ze zbytku světa.

ČÁST 2

Definice kategorií nástrojů

| 1. | Tato tabulka uvádí podrobný standardní popis kategorií nástrojů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. (3) Definice odkazují na ESA 95. |
| --- | --- |

1.

Tato tabulka uvádí podrobný standardní popis kategorií nástrojů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. (3) Definice odkazují na ESA 95.

| 2. | Splatností stanovenou při emisi (původní splatností) se rozumí pevně stanovená životnost finančního nástroje, před kterou nemůže být splacen (např. dluhové cenné papíry) nebo před kterou může být splacen pouze s určitou sankcí (např. některé druhy vkladů). Výpovědní lhůta je shodná s dobou mezi okamžikem, kdy držitel oznámí svůj záměr nástroj zpeněžit a dnem, kdy jej může bez případné sankce převést na hotovost. Finanční nástroje se dělí podle výpovědní lhůty pouze v případě, není-li stanovena dohodnutá splatnost. |
| --- | --- |

2.

Splatností stanovenou při emisi (původní splatností) se rozumí pevně stanovená životnost finančního nástroje, před kterou nemůže být splacen (např. dluhové cenné papíry) nebo před kterou může být splacen pouze s určitou sankcí (např. některé druhy vkladů). Výpovědní lhůta je shodná s dobou mezi okamžikem, kdy držitel oznámí svůj záměr nástroj zpeněžit a dnem, kdy jej může bez případné sankce převést na hotovost. Finanční nástroje se dělí podle výpovědní lhůty pouze v případě, není-li stanovena dohodnutá splatnost.

Tabulka

Kategorie nástrojů

KATEGORIE AKTIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 1. | Pokladní hotovost |

Kategorie

Popis hlavních znaků

1.

Pokladní hotovost

Držba bankovek a mincí v eurech a jiných měnách uvedených do oběhu, které se běžně používají k provádění plateb.

| 2. | Úvěry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do pěti let včetně / nad pět let |
| --- | --- |

2.

Úvěry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do pěti let včetně / nad pět let

Pro účely výkaznictví tato položka zahrnuje finanční prostředky půjčené zpravodajskými jednotkami dlužníkům, které nejsou podloženy žádnými dokumenty nebo jsou podloženy jediným dokumentem (i když se stal obchodovatelným). Patří sem zvláště aktiva ve formě vkladů. Národní centrální banky mohou u této položky požadovat též úplné členění podle sektorů. Tato položka zahrnuje:

| a) | úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem v členění na:






  — | úvěry na spotřebu (úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb). Úvěry poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím se zahrnují do této kategorie, pokud je vykazující měnové finanční instituci známo, že úvěr slouží převážně pro osobní spotřebu, |
| --- | --- | --- |

a)

úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem v členění na:

—

úvěry na spotřebu (úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb). Úvěry poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím se zahrnují do této kategorie, pokud je vykazující měnové finanční instituci známo, že úvěr slouží převážně pro osobní spotřebu,

| — | úvěry na bydlení (úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí). Zahrnují úvěry zajištěné nemovitostmi, které jsou použity na nákup bytových nemovitostí, a jiné úvěry na nákup bytových nemovitostí poskytnuté na osobním základě nebo zajištěné jinými formami aktiv. Do této kategorie patří i úvěry na bytové nemovitosti poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím, ledaže je vykazující měnové finanční instituci známo, že daná bytová nemovitost slouží převážně k obchodním účelům; v takovém případě se tyto úvěry vykazují jako „ostatní úvěry, z toho podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím“, |
| --- | --- |

—

úvěry na bydlení (úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí). Zahrnují úvěry zajištěné nemovitostmi, které jsou použity na nákup bytových nemovitostí, a jiné úvěry na nákup bytových nemovitostí poskytnuté na osobním základě nebo zajištěné jinými formami aktiv. Do této kategorie patří i úvěry na bytové nemovitosti poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím, ledaže je vykazující měnové finanční instituci známo, že daná bytová nemovitost slouží převážně k obchodním účelům; v takovém případě se tyto úvěry vykazují jako „ostatní úvěry, z toho podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím“,

| — | ostatní (úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.). Tato kategorie může zahrnovat úvěry na spotřebu poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím (viz část 3 přílohy II), nejsou-li vykazovány v kategorii „úvěry na spotřebu“. Nejsou-li dány podmínky pro uplatnění snížené zpravodajské povinnosti, je třeba vykazovat další položku „z toho“, kterou se v rámci této kategorie odděleně sledují úvěry poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem (viz část 3 přílohy II); |
| --- | --- |

—

ostatní (úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.). Tato kategorie může zahrnovat úvěry na spotřebu poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem / neregistrovaným společenstvím (viz část 3 přílohy II), nejsou-li vykazovány v kategorii „úvěry na spotřebu“. Nejsou-li dány podmínky pro uplatnění snížené zpravodajské povinnosti, je třeba vykazovat další položku „z toho“, kterou se v rámci této kategorie odděleně sledují úvěry poskytnuté podnikatelským subjektům s jediným vlastníkem (viz část 3 přílohy II);

| b) | pohledávky z kreditních karet
  Pro účely tohoto nařízení zahrnuje tato kategorie úvěry poskytnuté domácnostem nebo nefinančním podnikům prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu (tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru, tak je vymezen níže), nebo prostřednictvím kreditních karet (tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru). Pohledávky z kreditních karet se vedou na zvláštních karetních účtech, a nejsou proto z běžných účtů či kontokorentních účtů zřejmé. Bezúročným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý s úrokovou sazbou 0 % v období mezi platební transakcí (platebními transakcemi) provedenou pomocí karty během jednoho zúčtovacího období a dnem, ke kterému se debetní zůstatek za toto konkrétní zúčtovací období stane splatným. Úročeným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý po uplynutí data (dat) splatnosti předchozího zúčtovacího období (předchozích zúčtovacích období), tj. debetní zůstatky na karetním účtu, které nebyly vypořádány při první příležitosti, který je úročen úrokovou sazbou nebo odstupňovanou úrokovou sazbou obvykle vyšší než 0 %. Obvykle se vyžaduje placení minimálních měsíčních splátek s cílem alespoň částečně splatit úročený úvěr.
  Protistranou těchto forem úvěrů je subjekt, který v souladu se smluvním závazkem odpovídá za konečné splacení zůstatků a který se shoduje s držitelem karty v případě karet pro soukromé použití, ne však v případě podnikových karet; |
| --- | --- |

b)

pohledávky z kreditních karet

Pro účely tohoto nařízení zahrnuje tato kategorie úvěry poskytnuté domácnostem nebo nefinančním podnikům prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu (tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru, tak je vymezen níže), nebo prostřednictvím kreditních karet (tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru). Pohledávky z kreditních karet se vedou na zvláštních karetních účtech, a nejsou proto z běžných účtů či kontokorentních účtů zřejmé. Bezúročným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý s úrokovou sazbou 0 % v období mezi platební transakcí (platebními transakcemi) provedenou pomocí karty během jednoho zúčtovacího období a dnem, ke kterému se debetní zůstatek za toto konkrétní zúčtovací období stane splatným. Úročeným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý po uplynutí data (dat) splatnosti předchozího zúčtovacího období (předchozích zúčtovacích období), tj. debetní zůstatky na karetním účtu, které nebyly vypořádány při první příležitosti, který je úročen úrokovou sazbou nebo odstupňovanou úrokovou sazbou obvykle vyšší než 0 %. Obvykle se vyžaduje placení minimálních měsíčních splátek s cílem alespoň částečně splatit úročený úvěr.

Protistranou těchto forem úvěrů je subjekt, který v souladu se smluvním závazkem odpovídá za konečné splacení zůstatků a který se shoduje s držitelem karty v případě karet pro soukromé použití, ne však v případě podnikových karet;

| c) | Revolvingové úvěry a přečerpání
  Revolvingové úvěry jsou úvěry charakterizované všemi těmito znaky: 1) dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli; 2) výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny; 3) úvěr lze využívat opakovaně; 4) není dána povinnost prostředky pravidelně splácet.
  Revolvingové úvěry zahrnují částky, které byly získány v rámci sjednaného úvěrového rámce (úvěrových linek) a které ještě nebyly splaceny (zůstatky). Úvěrový rámec je dohoda mezi věřitelem a dlužníkem, která dlužníkovi umožňuje vybírat si během stanoveného období a do určité výše prostředky a tyto prostředky libovolně před stanoveným datem splácet. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrového rámce k dispozici a které nebyly vybrány nebo byly již splaceny, se v žádné z kategorií rozvahových položek nezachycují. Přečerpání jsou debetní zůstatky na běžných účtech. Revolvingové úvěry a přečerpání nezahrnují úvěry poskytnuté prostřednictvím kreditních karet. Vykazuje se celková částka, kterou dlužník dluží, bez ohledu na to, zda je v rámci limitu, který si věřitel a dlužník předem dohodli, nebo tento limit přesahuje, pokud jde o velikost nebo maximální dobu trvání úvěru; |
| --- | --- |

c)

Revolvingové úvěry a přečerpání

Revolvingové úvěry jsou úvěry charakterizované všemi těmito znaky: 1) dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli; 2) výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny; 3) úvěr lze využívat opakovaně; 4) není dána povinnost prostředky pravidelně splácet.

Revolvingové úvěry zahrnují částky, které byly získány v rámci sjednaného úvěrového rámce (úvěrových linek) a které ještě nebyly splaceny (zůstatky). Úvěrový rámec je dohoda mezi věřitelem a dlužníkem, která dlužníkovi umožňuje vybírat si během stanoveného období a do určité výše prostředky a tyto prostředky libovolně před stanoveným datem splácet. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrového rámce k dispozici a které nebyly vybrány nebo byly již splaceny, se v žádné z kategorií rozvahových položek nezachycují. Přečerpání jsou debetní zůstatky na běžných účtech. Revolvingové úvěry a přečerpání nezahrnují úvěry poskytnuté prostřednictvím kreditních karet. Vykazuje se celková částka, kterou dlužník dluží, bez ohledu na to, zda je v rámci limitu, který si věřitel a dlužník předem dohodli, nebo tento limit přesahuje, pokud jde o velikost nebo maximální dobu trvání úvěru;

| d) | Syndikované úvěry (jednotlivé úvěrové smlouvy, jichž se účastní několik institucí jako věřitelé).
  Syndikované úvěry zahrnují pouze případy, kde je dlužníkovi na základě úvěrové smlouvy známo, že úvěr poskytuje více věřitelů. Pro statistické účely se za syndikované úvěry považují pouze částky, které věřitelé skutečně vyplatili (nikoli celkové úvěrové rámce). Syndikovaný úvěr obvykle sjednává a koordinuje jedna instituce (běžně označovaná jako aranžér („lead manager“)), přičemž ve skutečnosti je poskytován různými účastníky syndikátu. Účastníci včetně aranžéra vykazují ve svých rozvahových aktivech svůj podíl na úvěru vůči dlužníkovi (tj. ne vůči aranžérovi); |
| --- | --- |

d)

Syndikované úvěry (jednotlivé úvěrové smlouvy, jichž se účastní několik institucí jako věřitelé).

Syndikované úvěry zahrnují pouze případy, kde je dlužníkovi na základě úvěrové smlouvy známo, že úvěr poskytuje více věřitelů. Pro statistické účely se za syndikované úvěry považují pouze částky, které věřitelé skutečně vyplatili (nikoli celkové úvěrové rámce). Syndikovaný úvěr obvykle sjednává a koordinuje jedna instituce (běžně označovaná jako aranžér („lead manager“)), přičemž ve skutečnosti je poskytován různými účastníky syndikátu. Účastníci včetně aranžéra vykazují ve svých rozvahových aktivech svůj podíl na úvěru vůči dlužníkovi (tj. ne vůči aranžérovi);

| e) | vklady, jak jsou vymezeny v kategorii pasiv 9; |
| --- | --- |

e)

vklady, jak jsou vymezeny v kategorii pasiv 9;

| f) | finanční pronájmy poskytnuté třetím stranám
  Finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby („pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí straně („nájemci“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží, ale nese také veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci (umožňující nájemci koupi zboží dlouhodobé spotřeby). Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci se v rozvaze měnových finančních institucí nevykazují; |
| --- | --- |

f)

finanční pronájmy poskytnuté třetím stranám

Finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby („pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí straně („nájemci“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží, ale nese také veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci (umožňující nájemci koupi zboží dlouhodobé spotřeby). Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci se v rozvaze měnových finančních institucí nevykazují;

| g) | úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány
  Celková částka úvěrů, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání ve směrnici 2006/48/ES; |
| --- | --- |

g)

úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány

Celková částka úvěrů, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání ve směrnici 2006/48/ES;

| h) | držba neobchodovatelných cenných papírů
  Držení cenných papírů jiných než akcií a ostatních majetkových účastí, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích, viz také „obchodované úvěry“; |
| --- | --- |

h)

držba neobchodovatelných cenných papírů

Držení cenných papírů jiných než akcií a ostatních majetkových účastí, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích, viz také „obchodované úvěry“;

| i) | obchodované úvěry
  Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že jsou nadále podloženy jediným dokumentem a jsou zpravidla obchodovány pouze příležitostně; |
| --- | --- |

i)

obchodované úvěry

Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že jsou nadále podloženy jediným dokumentem a jsou zpravidla obchodovány pouze příležitostně;

| j) | podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů
  Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením (tj. vklady / úvěry), což jim propůjčuje některé znaky „akcií a jiných majetkových účastí“. Pro statistické účely se podřízený dluh klasifikuje podle povahy finančního nástroje buď jako „úvěry“ nebo „cenné papíry jiné než akcie“. Pokud se všechny formy podřízeného dluhu v držení měnových finančních institucí v současné době vykazují pro statistické účely jako jediná vykazovaná hodnota, je třeba tuto hodnotu vykázat pod položkou „cenné papíry jiné než akcie“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů; |
| --- | --- |

j)

podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů

Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením (tj. vklady / úvěry), což jim propůjčuje některé znaky „akcií a jiných majetkových účastí“. Pro statistické účely se podřízený dluh klasifikuje podle povahy finančního nástroje buď jako „úvěry“ nebo „cenné papíry jiné než akcie“. Pokud se všechny formy podřízeného dluhu v držení měnových finančních institucí v současné době vykazují pro statistické účely jako jediná vykazovaná hodnota, je třeba tuto hodnotu vykázat pod položkou „cenné papíry jiné než akcie“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů;

| k) | pohledávky z reverzních rep nebo výpůjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění
  Protipoložka hotovosti vyplacené výměnou za cenné papíry, které nakoupily zpravodajské jednotky, nebo za výpůjčku cenných papírů poskytnutých proti hotovostnímu zajištění, viz pasiva položka 9.4. |
| --- | --- |

k)

pohledávky z reverzních rep nebo výpůjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění

Protipoložka hotovosti vyplacené výměnou za cenné papíry, které nakoupily zpravodajské jednotky, nebo za výpůjčku cenných papírů poskytnutých proti hotovostnímu zajištění, viz pasiva položka 9.4.

Pro účely tohoto statistického výkaznictví zahrnuje členění úvěrů podle zajištění nemovitosti celkovou částku nesplacených úvěrů, které jsou kolateralizovány podle oddílů 13 až 19 části 1 přílohy VIII směrnice 2006/48/ES, a to s poměrem nesplaceného úvěru k zajištění rovným nebo nižším než 1. Pokud zpravodajská jednotka tato pravidla neuplatňuje, určují se úvěry, jež mají být zahrnuty do tohoto členění, podle přístupu zvoleného za účelem plnění kapitálových požadavků.

Následující položka se nepovažuje za úvěr:

| — | úvěry poskytnuté na základě správy majetku
  Úvěry poskytnuté na základě správy majetku („svěřenecké úvěry“ / „nezajištěné svěřenské úvěry“) jsou úvěry poskytnuté jménem jedné strany (správce majetku) třetí straně (příjemci). Pro statistické účely se svěřenecké úvěry v rozvaze správce majetku nevykazují, zůstává-li riziko a prospěch spojený s vlastnictvím peněžních prostředků na straně příjemce. Riziko a prospěch spojený s vlastnictvím zůstávají na příjemci, pokud a) příjemce přebírá úvěrové riziko úvěru (tj. správce majetku je odpovědný pouze za administrativní správu úvěru); nebo b) investice příjemce je zajištěna proti ztrátě pro případ, že by se správce majetku dostal do likvidace (tj. svěřenecký úvěr není částí aktiv správce majetku, které je v případě úpadku možno rozdělit). |
| --- | --- |

—

úvěry poskytnuté na základě správy majetku

Úvěry poskytnuté na základě správy majetku („svěřenecké úvěry“ / „nezajištěné svěřenské úvěry“) jsou úvěry poskytnuté jménem jedné strany (správce majetku) třetí straně (příjemci). Pro statistické účely se svěřenecké úvěry v rozvaze správce majetku nevykazují, zůstává-li riziko a prospěch spojený s vlastnictvím peněžních prostředků na straně příjemce. Riziko a prospěch spojený s vlastnictvím zůstávají na příjemci, pokud a) příjemce přebírá úvěrové riziko úvěru (tj. správce majetku je odpovědný pouze za administrativní správu úvěru); nebo b) investice příjemce je zajištěna proti ztrátě pro případ, že by se správce majetku dostal do likvidace (tj. svěřenecký úvěr není částí aktiv správce majetku, které je v případě úpadku možno rozdělit).

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

Cenné papíry jiné než akcie

Držba cenných papírů jiných než akcií nebo ostatních majetkových účastí, které jsou obchodovatelné a obvykle obchodované na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala. Tato položka zahrnuje:

| a) | držbu cenných papírů, které držiteli poskytují bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo v určitém období počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání; |
| --- | --- |

a)

držbu cenných papírů, které držiteli poskytují bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo v určitém období počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání;

| b) | obchodovatelné úvěry, které byly restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích (viz také „obchodované úvěry“ v kategorii 2i); |
| --- | --- |

b)

obchodovatelné úvěry, které byly restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích (viz také „obchodované úvěry“ v kategorii 2i);

| c) | podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů (viz také „podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů“ v kategorii 2j) |
| --- | --- |

c)

podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů (viz také „podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů“ v kategorii 2j)

Cenné papíry zapůjčené v rámci půjček cenných papírů nebo prodané v rámci repo obchodu zůstávají v rozvaze původního majitele (a nezaznamenávají se v rozvaze dočasného nabyvatele) v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace (a nejen pouhá možnost tak učinit). V případě, kdy dočasný nabyvatel získané cenné papíry prodá, je nutné tento prodej vykázat jako přímou transakci s cennými papíry a zaznamenat v rozvaze dočasného nabyvatele jako negativní pozici v portfoliu cenných papírů.

| 3a/3b/3c | Cenné papíry jiné než akcie s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky |
| --- | --- |

3a/3b/3c

Cenné papíry jiné než akcie s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky

Tyto položky zahrnují:

| a) | držbu obchodovatelných dluhových cenných papírů (podložených nebo nepodložených dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; |
| --- | --- |

a)

držbu obchodovatelných dluhových cenných papírů (podložených nebo nepodložených dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky;

| b) | obchodovatelné úvěry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které se obchodují na sekundárních trzích; |
| --- | --- |

b)

obchodovatelné úvěry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které se obchodují na sekundárních trzích;

| c) | podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky. |
| --- | --- |

c)

podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky.

| 4. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu

Tato položka aktiv zahrnuje držbu akcií / podílových jednotek emitovaných fondy peněžního trhu. Viz též definice v oddílu 2 části 1 přílohy I (viz též kategorie pasiv 5 a kategorie aktiv 10)

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

Akcie a ostatní majetkové účasti

Držba cenných papírů představujících vlastnická práva ve společnostech nebo kvazispolečnostech. Tyto cenné papíry obecně opravňují držitele podílet se na zisku společností nebo kvazispolečností a na likvidačním zůstatku v případě likvidace. Patří sem také podíly v podílových a investičních fondech (jiné než akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu).

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

Stálá aktiva

Pro účely statistického výkaznictví tato kategorie obsahuje nefinanční aktiva, hmotná a nehmotná, která jsou určena k opakovanému použití zpravodajskými jednotkami po dobu delší než jeden rok. Patří sem pozemky a budovy obývané měnovými finančními institucemi, zařízení, programové vybavení a další infrastruktura.

Stálá finanční aktiva se nevykazují zde, nýbrž podle typu nástroje jako „úvěry“ / „cenné papíry jiné než akcie“ / „akcie a jiné majetkové účasti“.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Ostatní aktiva

Položka „ostatní aktiva“ je zbytkovou položkou rozvahy na straně aktiv a je definována jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Národní centrální banky mohou vyžadovat vykazování určitých dílčích pozic, které jsou v této položce zahrnuty. Ostatní aktiva mohou zahrnovat:

| a) | finanční derivátové pozice s brutto kladnými tržními hodnotami
  Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze; |
| --- | --- |

a)

finanční derivátové pozice s brutto kladnými tržními hodnotami

Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze;

| b) | brutto částky pohledávek na uspořádacích účtech
  Pohledávky na uspořádacích účtech jsou položky aktiv vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování); |
| --- | --- |

b)

brutto částky pohledávek na uspořádacích účtech

Pohledávky na uspořádacích účtech jsou položky aktiv vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování);

| c) | brutto částky pohledávek na přechodných účtech
  Pohledávky na přechodných účtech přestavují prostředky (obvykle patřící klientům), které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem šeky a jiné formy plateb, které byly zaslány k inkasu jiným měnovým finančním institucím; |
| --- | --- |

c)

brutto částky pohledávek na přechodných účtech

Pohledávky na přechodných účtech přestavují prostředky (obvykle patřící klientům), které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem šeky a jiné formy plateb, které byly zaslány k inkasu jiným měnovým finančním institucím;

| d) | naběhlé úroky z úvěrů
  Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z úvěrů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní aktiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z úvěru, ke kterému se vztahují; |
| --- | --- |

d)

naběhlé úroky z úvěrů

Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z úvěrů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní aktiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z úvěru, ke kterému se vztahují;

| e) | pohledávky z nevyplacených dividend; |
| --- | --- |

e)

pohledávky z nevyplacených dividend;

| f) | částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnových finančních institucí; |
| --- | --- |

f)

částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnových finančních institucí;

| g) | aktivní protipoložka mincí vydaných státem (pouze rozvaha národních centrálních bank). |
| --- | --- |

g)

aktivní protipoložka mincí vydaných státem (pouze rozvaha národních centrálních bank).

„Ostatní aktiva“ nezahrnují finanční nástroje ve formě finančních aktiv (patřících do jiných položek rozvahy), určité finanční nástroje, které nemají formu finančních aktiv, jako jsou např. garance, záruky, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze), a nefinanční aktiva, jako jsou pozemky a zboží (patřící do „stálých aktiv“).

KATEGORIE PASIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 8. | Emitované oběživo |

Kategorie

Popis hlavních znaků

8.

Emitované oběživo

Kategorie pasiv „emitované oběživo“ je definována jako „bankovky a mince v oběhu, které se běžně používají k provádění plateb“. Tato kategorie zahrnuje bankovky vydané ECB a národními centrálními bankami. Mince v oběhu nejsou závazky měnových finančních institucí v zúčastněných členských státech, nýbrž závazky ústředních vládních institucí. Mince jsou však součástí měnových agregátů a podle dohody se vykazují v kategorii „emitované oběživo“. Protipoložka k tomuto pasivu se zahrnuje do kategorie „ostatní aktiva“.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

Vklady

Částky (akcie, vklady nebo jiné), které zpravodajské jednotky dluží věřitelům a které splňují znaky uvedené v oddílu 1 v části 1 přílohy I, kromě částek, které vznikají z emise obchodovatelných cenných papírů nebo akcií / podílových jednotek fondů peněžního trhu. Pro účely statistického výkaznictví se tato kategorie dále člení na jednodenní vklady, vklady s dohodnutou splatností, vklady s výpovědní lhůtou a repo obchody.

| a) | vklady a úvěry
  „Vklady“ zahrnují rovněž „úvěry“ jako závazky měnových finančních institucí. Z hlediska pojmů představují úvěry částky přijaté měnovými finančními institucemi, které nejsou strukturovány ve formě „vkladů“. ESA 95 rozlišuje „úvěry“ a „vklady“ podle strany přebírající iniciativu (je-li to dlužník, jde o úvěr, v případě iniciativy věřitele se jedná o vklad). Ve výkazech se „úvěry“ nevedou jako zvláštní kategorie na straně pasiv rozvahy. Místo toho se zůstatky považované za „úvěry“ zařazují bez dalšího rozlišení pod položku „vklady“, pokud je netvoří obchodovatelné nástroje. To je v souladu se shora uvedenou definicí „vkladů“. Úvěry poskytnuté měnovým finančním institucím klasifikované jako „vklady“ se člení podle požadavků statistického výkaznictví (tj. podle sektorů, nástrojů, měn a splatnosti); do této kategorie patří syndikované úvěry přijaté měnovými finančními institucemi; |
| --- | --- |

a)

vklady a úvěry

„Vklady“ zahrnují rovněž „úvěry“ jako závazky měnových finančních institucí. Z hlediska pojmů představují úvěry částky přijaté měnovými finančními institucemi, které nejsou strukturovány ve formě „vkladů“. ESA 95 rozlišuje „úvěry“ a „vklady“ podle strany přebírající iniciativu (je-li to dlužník, jde o úvěr, v případě iniciativy věřitele se jedná o vklad). Ve výkazech se „úvěry“ nevedou jako zvláštní kategorie na straně pasiv rozvahy. Místo toho se zůstatky považované za „úvěry“ zařazují bez dalšího rozlišení pod položku „vklady“, pokud je netvoří obchodovatelné nástroje. To je v souladu se shora uvedenou definicí „vkladů“. Úvěry poskytnuté měnovým finančním institucím klasifikované jako „vklady“ se člení podle požadavků statistického výkaznictví (tj. podle sektorů, nástrojů, měn a splatnosti); do této kategorie patří syndikované úvěry přijaté měnovými finančními institucemi;

| b) | neobchodovatelné dluhové nástroje
  Neobchodovatelné dluhové nástroje emitované zpravodajskými jednotkami je třeba obecně klasifikovat jako „vklady“. Příslušné nástroje mohou být „neobchodovatelné“ v tom smyslu, že existují určitá omezení při převodu právního vlastnictví nástroje, tzn. že nemohou být obchodovány na trhu, nebo ačkoliv jsou technicky obchodovatelné, nemohou být obchodovány z důvodu absence organizovaného trhu. Neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se později stanou obchodovatelnými a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“; |
| --- | --- |

b)

neobchodovatelné dluhové nástroje

Neobchodovatelné dluhové nástroje emitované zpravodajskými jednotkami je třeba obecně klasifikovat jako „vklady“. Příslušné nástroje mohou být „neobchodovatelné“ v tom smyslu, že existují určitá omezení při převodu právního vlastnictví nástroje, tzn. že nemohou být obchodovány na trhu, nebo ačkoliv jsou technicky obchodovatelné, nemohou být obchodovány z důvodu absence organizovaného trhu. Neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se později stanou obchodovatelnými a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“;

| c) | Přijaté zálohy (marže)
  Přijaté zálohy (marže) vzniklé na základě derivátových smluv by měly být klasifikovány jako „vklady“, jestliže představují hotovostní zajištění složené u měnových finančních institucí a zůstávají ve vlastnictví vkladatele a po skončení platnosti smlouvy se mu vyplatí zpět. Na základě současné praxe na trhu se dále doporučuje, aby byly marže, které zpravodajské jednotky obdrží, klasifikovány jako „vklady“ pouze v rozsahu, v jakém může měnová finanční instituce tyto prostředky volně použít k dalšímu poskytování úvěrů. Musí-li být část marže, kterou měnová finanční instituce obdrží, dále poskytnuta jinému účastníkovi derivátového trhu (např. clearingové instituci), měla by být jako „vklady“ v zásadě klasifikována pouze ta část, která zůstává k dispozici měnové finanční instituci. Složitost současné praxe na trhu může komplikovat určení těch marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají bez rozlišení na stejný účet, nebo těch marží, které poskytují měnové finanční instituci zdroje na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“; podle vnitrostátní praxe se „účelově vázané zůstatky týkající se např. leasingových smluv“ klasifikují jako vklady pod položkou „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“ podle splatnosti / podmínek příslušné smlouvy. Prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku se ve statistické rozvaze měnové finanční instituce nevykazují (viz „úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v rámci kategorie 2); |
| --- | --- |

c)

Přijaté zálohy (marže)

Přijaté zálohy (marže) vzniklé na základě derivátových smluv by měly být klasifikovány jako „vklady“, jestliže představují hotovostní zajištění složené u měnových finančních institucí a zůstávají ve vlastnictví vkladatele a po skončení platnosti smlouvy se mu vyplatí zpět. Na základě současné praxe na trhu se dále doporučuje, aby byly marže, které zpravodajské jednotky obdrží, klasifikovány jako „vklady“ pouze v rozsahu, v jakém může měnová finanční instituce tyto prostředky volně použít k dalšímu poskytování úvěrů. Musí-li být část marže, kterou měnová finanční instituce obdrží, dále poskytnuta jinému účastníkovi derivátového trhu (např. clearingové instituci), měla by být jako „vklady“ v zásadě klasifikována pouze ta část, která zůstává k dispozici měnové finanční instituci. Složitost současné praxe na trhu může komplikovat určení těch marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají bez rozlišení na stejný účet, nebo těch marží, které poskytují měnové finanční instituci zdroje na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“; podle vnitrostátní praxe se „účelově vázané zůstatky týkající se např. leasingových smluv“ klasifikují jako vklady pod položkou „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“ podle splatnosti / podmínek příslušné smlouvy. Prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku se ve statistické rozvaze měnové finanční instituce nevykazují (viz „úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v rámci kategorie 2);

| d) | akcie vydané měnovými finančními institucemi
  Akcie vydané měnovými finančními institucemi se klasifikují jako vklady, a nikoli jako kapitál a rezervy, pokud: 1) mezi vydávající měnovou finanční institucí a držitelem existuje ekonomický vztah dlužníka a věřitele (bez ohledu na jakákoli vlastnická práva k těmto akciím) a 2) akcie lze směnit na peníze nebo zpětně odkoupit bez výrazných omezení nebo sankcí. Výpovědní lhůta se nepovažuje za výrazné omezení. Tyto akcie musí navíc splňovat následující podmínky:






  — | příslušná vnitrostátní právní úprava nedává vydávající měnové finanční instituci bezpodmínečné právo odmítnout zpětný odkup svých akcií, |
| --- | --- | --- |

d)

akcie vydané měnovými finančními institucemi

Akcie vydané měnovými finančními institucemi se klasifikují jako vklady, a nikoli jako kapitál a rezervy, pokud: 1) mezi vydávající měnovou finanční institucí a držitelem existuje ekonomický vztah dlužníka a věřitele (bez ohledu na jakákoli vlastnická práva k těmto akciím) a 2) akcie lze směnit na peníze nebo zpětně odkoupit bez výrazných omezení nebo sankcí. Výpovědní lhůta se nepovažuje za výrazné omezení. Tyto akcie musí navíc splňovat následující podmínky:

—

příslušná vnitrostátní právní úprava nedává vydávající měnové finanční instituci bezpodmínečné právo odmítnout zpětný odkup svých akcií,

| — | akcie představují „jistou hodnotu“, tj. za normálních okolností budou v případě zpětného odkupu vyplaceny za jejich jmenovitou hodnotu, a |
| --- | --- |

—

akcie představují „jistou hodnotu“, tj. za normálních okolností budou v případě zpětného odkupu vyplaceny za jejich jmenovitou hodnotu, a

| — | v případě platební neschopnosti měnové finanční instituce se na držitele jejích akcií ze zákona nevztahuje povinnost uhradit nevyřízené závazky nad rámec jmenovité hodnoty akcií (tj. podíl akcionářů na upsaném základním kapitálu), ani se na ně nevztahují jiné zatěžující dodatečné povinnosti. Podřízenost akcií jinému nástroji vydanému měnovou finanční institucí se nepovažuje za zatěžující dodatečnou povinnost. |
| --- | --- |

—

v případě platební neschopnosti měnové finanční instituce se na držitele jejích akcií ze zákona nevztahuje povinnost uhradit nevyřízené závazky nad rámec jmenovité hodnoty akcií (tj. podíl akcionářů na upsaném základním kapitálu), ani se na ně nevztahují jiné zatěžující dodatečné povinnosti. Podřízenost akcií jinému nástroji vydanému měnovou finanční institucí se nepovažuje za zatěžující dodatečnou povinnost.

Výpovědní lhůty pro přeměnu takových akcií na peníze slouží ke klasifikaci těchto akcií při členění podle výpovědní lhůty v rámci kategorie nástrojů „vklady“. Tyto výpovědní lhůty se použijí též při stanovení sazby minimálních rezerv podle článku 4 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). Jakékoli vyčleněné akcie související s úvěry měnové finanční instituce by se měly klasifikovat jako vklady se stejnou původní splatností jako příslušný úvěr, tj. jako „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“, v závislosti na ustanoveních o splatnosti obsažených v příslušné smlouvě o úvěru.

Akcie, které jsou vydány měnovými finančními institucemi a klasifikovány jako vklady, a ne jako kapitál a rezervy, jsou měnovou finanční institucí, jež je má v držení, klasifikovány jako úvěry na straně aktiv její rozvahy;

| e) | závazky ze sekuritizace
  Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. |
| --- | --- |

e)

závazky ze sekuritizace

Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze.

Následující položka se nepovažuje za vklad:

| — | Peněžní prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku (viz „úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v kategorii 2). |
| --- | --- |

—

Peněžní prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku (viz „úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v kategorii 2).

| 9.1 | Jednodenní vklady |
| --- | --- |

9.1

Jednodenní vklady

Vklady, které jsou směnitelné na peníze nebo které jsou převoditelné na požádání šekem, bankovním příkazem, odepsáním z účtu nebo podobným způsobem bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Tato položka zahrnuje:

| — | zůstatky (úročené nebo neúročené), které jsou okamžitě směnitelné na peníze na požádání nebo do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byla žádost podána, bez výrazné sankce nebo omezení, ale které nejsou převoditelné, |
| --- | --- |

—

zůstatky (úročené nebo neúročené), které jsou okamžitě směnitelné na peníze na požádání nebo do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byla žádost podána, bez výrazné sankce nebo omezení, ale které nejsou převoditelné,

| — | zůstatky (úročené nebo neúročené) představující předem zaplacené částky v souvislosti s elektronickými penězi založenými na technickém vybavení nebo na programovém vybavení (např. předplacené karty), |
| --- | --- |

—

zůstatky (úročené nebo neúročené) představující předem zaplacené částky v souvislosti s elektronickými penězi založenými na technickém vybavení nebo na programovém vybavení (např. předplacené karty),

| — | úvěry splatné do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byl úvěr poskytnut. |
| --- | --- |

—

úvěry splatné do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byl úvěr poskytnut.

| 9.1a | Převoditelné vklady |
| --- | --- |

9.1a

Převoditelné vklady

Převoditelné vklady jsou ty vklady v kategorii „jednodenní vklady“, jež jsou na žádost o provedení platby přímo převoditelné na jiné hospodářské subjekty pomocí běžně užívaných prostředků, jako jsou úhrady a inkasa, případně též pomocí kreditních či debetních karet, transakcí s elektronickými penězi, šeků nebo obdobných prostředků, a to bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Do převoditelných vkladů se nezahrnují vklady, které slouží pouze pro výběr hotovosti nebo vklady, z nichž lze prostředky vybrat nebo převést prostřednictvím jiného účtu téhož majitele.

| 9.2 | Vklady s dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2

Vklady s dohodnutou splatností

Nepřevoditelné vklady, které nelze směnit na peníze před dohodnutým pevným termínem nebo které lze převést na peníze před tímto dohodnutým termínem jen tehdy, je-li držitel postižen určitou sankcí. Tato kategorie zahrnuje rovněž administrativně regulované úsporné vklady, u kterých kritérium splatnosti není relevantní (zařazené do pásma splatnosti „nad dva roky“). Finanční produkty s prolongační klauzulí musí být klasifikovány podle nejbližší doby splatnosti. Ačkoliv je možné vklady s dohodnutou splatností vyplatit po předchozím oznámení dříve nebo při zaplacení určitých sankcí na požádání, nejsou tyto znaky pro účely klasifikace považovány za relevantní

| 9.2a/9.2b/9.2c | Vklady s dohodnutou splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Vklady s dohodnutou splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky

Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti:

| a) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné a které nelze směnit na peníze před uplynutím této doby splatnosti; |
| --- | --- |

a)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné a které nelze směnit na peníze před uplynutím této doby splatnosti;

| b) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit před tímto termínem na základě předchozího oznámení; bylo-li oznámení podáno, zařadí se tyto zůstatky do kategorie 9.3a, popřípadě 9.3b; |
| --- | --- |

b)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit před tímto termínem na základě předchozího oznámení; bylo-li oznámení podáno, zařadí se tyto zůstatky do kategorie 9.3a, popřípadě 9.3b;

| c) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit na požádání s určitou sankcí; |
| --- | --- |

c)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit na požádání s určitou sankcí;

| d) | marže přijaté na základě derivátových smluv uzavíraných na dobu do jednoho roku / nad jeden rok a do dvou let / nad dva roky, které představují hotovostní zajištění na ochranu proti úvěrovému riziku, ale zůstávají ve vlastnictví vkladatele, a které se mu po skončení platnosti smlouvy vyplatí zpět; |
| --- | --- |

d)

marže přijaté na základě derivátových smluv uzavíraných na dobu do jednoho roku / nad jeden rok a do dvou let / nad dva roky, které představují hotovostní zajištění na ochranu proti úvěrovému riziku, ale zůstávají ve vlastnictví vkladatele, a které se mu po skončení platnosti smlouvy vyplatí zpět;

| e) | úvěry podložené jediným dokumentem s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; |
| --- | --- |

e)

úvěry podložené jediným dokumentem s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky;

| f) | neobchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi (podložené nebo nepodložené dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; |
| --- | --- |

f)

neobchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi (podložené nebo nepodložené dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky;

| g) | podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; |
| --- | --- |

g)

podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky;

| h) | závazky ze sekuritizace
  Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Tyto závazky se podle dohody řadí do členění splatnosti „s dohodnutou splatností nad dva roky“. |
| --- | --- |

h)

závazky ze sekuritizace

Protipoložka úvěrů nebo jiných aktiv, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Tyto závazky se podle dohody řadí do členění splatnosti „s dohodnutou splatností nad dva roky“.

Vklady s dohodnutou splatností nad dva roky zahrnují:

| — | zůstatky (bez ohledu na dobu splatnosti), jejichž úrokové sazby nebo jiné podmínky stanoví vnitrostátní právní předpisy a které jsou určeny ke zvláštním účelům (např. financování bydlení), jež nastanou po dvou letech (i když technicky jsou splatné na požádání). |
| --- | --- |

—

zůstatky (bez ohledu na dobu splatnosti), jejichž úrokové sazby nebo jiné podmínky stanoví vnitrostátní právní předpisy a které jsou určeny ke zvláštním účelům (např. financování bydlení), jež nastanou po dvou letech (i když technicky jsou splatné na požádání).

| 9.3 | Vklady s výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3

Vklady s výpovědní lhůtou

Nepřevoditelné vklady bez dohodnuté splatnosti, které nelze směnit na peníze bez předchozí výpovědi; před uplynutím výpovědní lhůty není směna na hotovost možná nebo je možná pouze se sankcí. Patří sem vklady, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, avšak podléhaly by sankci a omezením podle vnitrostátní praxe (zařazené do pásma splatnosti „do tří měsíců včetně“), a investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr (zařazené do pásma splatnosti „nad tři měsíce“)

| 9.3a/9.3b | Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky

Tyto položky zahrnují:

| a) | zůstatky bez pevně stanovené doby splatnosti, které lze vybrat pouze na základě předcházející výpovědi s lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky; je-li možný výběr před uplynutím této výpovědní lhůty (nebo i na požádání), podléhá sankci; |
| --- | --- |

a)

zůstatky bez pevně stanovené doby splatnosti, které lze vybrat pouze na základě předcházející výpovědi s lhůtou do tří měsíců včetně / nad tři měsíce, z toho nad dva roky; je-li možný výběr před uplynutím této výpovědní lhůty (nebo i na požádání), podléhá sankci;

| b) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti, které jsou nepřevoditelné, ale které byly předčasně vypovězeny se lhůtou kratší než tři měsíce / nad tři měsíce, z toho nad dva roky. |
| --- | --- |

b)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti, které jsou nepřevoditelné, ale které byly předčasně vypovězeny se lhůtou kratší než tři měsíce / nad tři měsíce, z toho nad dva roky.

Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně zahrnují:

| — | nepřevoditelné úsporné vklady na viděnou a ostatní typy vkladů drobných střadatelů, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, podléhaly by však výrazné sankci, |
| --- | --- |

—

nepřevoditelné úsporné vklady na viděnou a ostatní typy vkladů drobných střadatelů, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, podléhaly by však výrazné sankci,

a vklady s výpovědní lhůtou nad tři měsíce, z toho případně vklady s výpovědní lhůtou nad dva roky zahrnují:

| — | investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr. |
| --- | --- |

—

investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr.

| 9.4 | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4

Repo obchody

Protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto (nebo obdobných) cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky získané zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu („dočasného nabyvatele“) se klasifikují jako „repo obchody“ v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace a nejen pouze možnost tak učinit. To znamená, že veškerá rizika a všechny výhody související s předmětnými cennými papíry zůstávají během celé operace na straně zpravodajských jednotek.

Jako „repo obchody“ se klasifikují všechny následující varianty operací typu repo obchodů:

| — | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění, |
| --- | --- |

—

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění,

| — | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale / buy-back). |
| --- | --- |

—

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale / buy-back).

Cenné papíry, které jsou předmětem operací typu repo obchodů, se vykazují podle pravidel uvedených v položce aktiv 3 „cenné papíry jiné než akcie“. Do této položky patří i operace, při nichž dochází k dočasnému převodu zlata proti hotovostnímu zajištění.

| 10. | Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

Akcie / podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie nebo podílové jednotky emitované fondy peněžního trhu. Viz definice v oddílu 2 části 1 přílohy I.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry

Cenné papíry jiné než majetkové účasti emitované zpravodajskými jednotkami, které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva vůči vydávající instituci. Tato položka zahrnuje:

| a) | cenné papíry, které poskytují držiteli nepodmíněné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje dnem stanoveným v okamžiku vydání; |
| --- | --- |

a)

cenné papíry, které poskytují držiteli nepodmíněné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje dnem stanoveným v okamžiku vydání;

| b) | neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se následně stanou obchodovatelnými, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“ (viz také kategorie 9); |
| --- | --- |

b)

neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se následně stanou obchodovatelnými, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“ (viz také kategorie 9);

| c) | podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi je třeba pro účely měnové a bankovní statistiky vykazovat stejně jako ostatní závazky měnových finančních institucí. Podřízený dluh vydaný ve formě cenných papírů musí být tudíž klasifikován jako „emitované dluhové cenné papíry“, zatímco podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů je třeba vykázat jako „vklady“. Jsou-li všechny podřízené dluhy emitované měnovými finančními institucemi vyjádřeny pro statistické účely jako jediná hodnota, je nutné ji vykázat jako „emitované dluhové cenné papíry“, neboť podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Podřízený dluh by neměl být vykazován v pasivech pod položkou „kapitál a rezervy“; |
| --- | --- |

c)

podřízený dluh emitovaný měnovými finančními institucemi je třeba pro účely měnové a bankovní statistiky vykazovat stejně jako ostatní závazky měnových finančních institucí. Podřízený dluh vydaný ve formě cenných papírů musí být tudíž klasifikován jako „emitované dluhové cenné papíry“, zatímco podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě vkladů nebo úvěrů je třeba vykázat jako „vklady“. Jsou-li všechny podřízené dluhy emitované měnovými finančními institucemi vyjádřeny pro statistické účely jako jediná hodnota, je nutné ji vykázat jako „emitované dluhové cenné papíry“, neboť podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Podřízený dluh by neměl být vykazován v pasivech pod položkou „kapitál a rezervy“;

| d) | hybridní nástroje. Obchodovatelné nástroje s kombinací dluhové a derivátové složky, včetně:






  — | obchodovatelných dluhových nástrojů s vloženými deriváty, |
| --- | --- | --- |

d)

hybridní nástroje. Obchodovatelné nástroje s kombinací dluhové a derivátové složky, včetně:

—

obchodovatelných dluhových nástrojů s vloženými deriváty,

| — | obchodovatelných nástrojů, jejichž hodnota při splacení nebo kupónový výnos se váže na vývoj podkladového referenčního aktiva, ceny aktiva nebo jiného referenčního ukazatele po dobu splatnosti nástroje. |
| --- | --- |

—

obchodovatelných nástrojů, jejichž hodnota při splacení nebo kupónový výnos se váže na vývoj podkladového referenčního aktiva, ceny aktiva nebo jiného referenčního ukazatele po dobu splatnosti nástroje.

| 11a/11b/11c | Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky

Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti:

| a) | obchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi (podložené nebo nepodložené dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky; |
| --- | --- |

a)

obchodovatelné dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi (podložené nebo nepodložené dokumenty) s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky;

| b) | podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky. |
| --- | --- |

b)

podřízený dluh vydaný měnovými finančními institucemi ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně / nad jeden rok a do dvou let včetně / nad dva roky.

| 11d | z toho dluhové cenné papíry do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 % |
| --- | --- |

11d

z toho dluhové cenné papíry do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

Hybridní nástroje vydané měnovými finančními institucemi, které mají původní splatnost do dvou let a které mohou mít při splatnosti v důsledku kombinace dluhové a derivátové složky smluvní hodnotu v měně emise nižší, než je původně investovaná částka.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervy

Pro účely statistického výkaznictví obsahuje tato kategorie částky vznikající z emisí základního kapitálu zpravodajských jednotek akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k měnové finanční instituci a obecně i právo podílet se na jejím zisku a na jejím likvidačním zůstatku. Patří sem rovněž prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté zpravodajskými jednotkami do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Položka zahrnuje:

| a) | základní kapitál; |
| --- | --- |

a)

základní kapitál;

| b) | nerozdělené zisky nebo finanční prostředky; |
| --- | --- |

b)

nerozdělené zisky nebo finanční prostředky;

| c) | opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv (lze je vykazovat podle pravidel účetnictví). |
| --- | --- |

c)

opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy aktiv (lze je vykazovat podle pravidel účetnictví).

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

Položka „ostatní pasiva“ je zbytková položka rozvahy na straně pasiv definovaná jako „pasiva jinde nezahrnutá“. Národní centrální banky mohou vyžadovat vykazování určitých dílčích pozic, které jsou v této položce zahrnuty. Ostatní pasiva mohou zahrnovat:

| a) | finanční derivátové pozice s brutto zápornými tržními hodnotami
  Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze; |
| --- | --- |

a)

finanční derivátové pozice s brutto zápornými tržními hodnotami

Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje podléhající vykazování v rozvaze;

| b) | brutto částky závazků na uspořádacích účtech
  Závazky na uspořádacích účtech jsou zůstatky vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování) |
| --- | --- |

b)

brutto částky závazků na uspořádacích účtech

Závazky na uspořádacích účtech jsou zůstatky vykazované v rozvaze měnové finanční instituce, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování)

| c) | brutto částky závazků na přechodných účtech;
  Závazky na přechodných účtech přestavují prostředky (obvykle patřící klientům), které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem úhrady, které byly odepsány z účtů klientů, a jiné položky, kde příslušné platby zpravodajské jednotky ještě neprovedly; |
| --- | --- |

c)

brutto částky závazků na přechodných účtech;

Závazky na přechodných účtech přestavují prostředky (obvykle patřící klientům), které se právě převádějí mezi měnovými finančními institucemi. Patří sem úhrady, které byly odepsány z účtů klientů, a jiné položky, kde příslušné platby zpravodajské jednotky ještě neprovedly;

| d) | naběhlé úroky z vkladů
  Podle obecné zásady akruálního účetnictví se úroky z vkladů vykazují v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z vkladů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní pasiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z vkladu, ke kterému se vztahují; |
| --- | --- |

d)

naběhlé úroky z vkladů

Podle obecné zásady akruálního účetnictví se úroky z vkladů vykazují v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z vkladů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní pasiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z vkladu, ke kterému se vztahují;

| e) | závazky z nevyplacených dividend; |
| --- | --- |

e)

závazky z nevyplacených dividend;

| f) | částky závazků nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnové finanční instituce (závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky atd.); |
| --- | --- |

f)

částky závazků nesouvisejících s hlavní obchodní činností měnové finanční instituce (závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky atd.);

| g) | rezervy představující závazky vůči třetím stranám (penze, dividendy atd.); |
| --- | --- |

g)

rezervy představující závazky vůči třetím stranám (penze, dividendy atd.);

| h) | marže přijaté na základě derivátových smluv
  Marže přijaté na základě derivátových smluv se běžně klasifikují jako „vklady“ (viz kategorie 9). Složitost současné praxe na trhu komplikuje určení takových marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají na stejný účet bez rozlišení, nebo těch marží, které má měnová finanční instituce k dispozici jako zdroj na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“ podle příslušné vnitrostátní praxe; |
| --- | --- |

h)

marže přijaté na základě derivátových smluv

Marže přijaté na základě derivátových smluv se běžně klasifikují jako „vklady“ (viz kategorie 9). Složitost současné praxe na trhu komplikuje určení takových marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají na stejný účet bez rozlišení, nebo těch marží, které má měnová finanční instituce k dispozici jako zdroj na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“ podle příslušné vnitrostátní praxe;

| i) | čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry nebo operací s devizami. |
| --- | --- |

i)

čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry nebo operací s devizami.

Z kategorie „ostatních pasiv“ lze vyloučit téměř všechny finanční nástroje ve formě finančních pasiv (patřících do jiných položek rozvahy), finanční nástroje, které nemají formu finančních pasiv jako např. garance, záruky, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze) a nefinanční pasiva jako jsou kapitálové položky na straně pasiv (patřící do kategorie „kapitál a rezervy“).

ČÁST 3

Definice sektorů

Klasifikace sektorů se řídí standardem ESA 95. Protistrany nacházející se na území zúčastněných členských států se rozlišují podle svého sektoru v souladu se seznamem měnových finančních institucí pro statistické účely a podle pokynů pro statistickou klasifikaci protistran obsažených v sektorové příručce ECB. Bankovní instituce nacházející se mimo území členských států se označují jako „banky“, a nikoli jako měnové finanční instituce. Obdobně se termín „instituce jiné než měnové finanční instituce“ vztahuje pouze na členské státy; pro ostatní země se používá termín „nebankovní subjekty“.

Tabulka

Definice sektorů

| Sektor | Definice |
| --- | --- |
| Měnové finanční instituce | Viz článek 1 tohoto nařízení |
| Vládní instituce (S.13) (ESA 95, odstavce 2.68 až 2.70) | Rezidentské jednotky, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, které jsou určeny pro individuální a kolektivní spotřebu, nebo přerozdělením národního důchodu a bohatství. |
| Ústřední vládní instituce (S.1311) (ESA 95, odstavec 2.71) | Správní úřady státu a jiné ústřední orgány a instituce, jejichž pravomoc se vztahuje na celé ekonomické území, kromě správy fondů sociálního zabezpečení. |
| Národní vládní instituce (S.1312) (ESA 95, odstavec 2.72) | Oddělené institucionální jednotky vykonávající některé z funkcí vlády na úrovni nižší než ústřední vládní instituce a na úrovni vyšší než místní vládní instituce, kromě správy fondů sociálního zabezpečení. |
| Místní vládní instituce (S.1313) (ESA 95, odstavec 2.73) | Veřejná správa, jejíž pravomoc se vztahuje pouze na místně určenou část ekonomického území, kromě místních orgánů fondů sociálního zabezpečení. |
| Fondy sociálního zabezpečení (S.1314) (ESA 95, odstavec 2.74) | Ústřední, národní a místní institucionální jednotky, jejichž hlavní činnost spočívá v poskytování sociálních dávek. |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) + pomocné finanční instituce (S.124) (ESA 95, odstavce 2.53 až 2.59) | Finanční společnosti a kvazispolečnosti (kromě pojišťoven a penzijních fondů), které se převážně zabývají finančním zprostředkováváním, a to tím, že přijímají závazky v jiné formě, než je oběživo, vklady nebo vkladům velmi podobné prostředky od institucionálních jednotek jiných než měnových finančních institucí nebo pojistně-technické rezervy. Patří sem účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, centrální protistrany, které nejsou měnovými finančními institucemi, a pomocné finanční instituce zahrnující všechny finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se zabývají převážně pomocnými finančními činnostmi. |
| Pojišťovny a penzijní fondy (S.125) (ESA 95, odstavce 2.60 až 2.67) | Finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik. |
| Nefinanční podniky (S.11) (ESA 95, odstavce 2.21 až 2.31) | Společnosti a kvazispolečnosti, které se nezabývají finančním zprostředkováním, nýbrž převážně výrobou tržního zboží a poskytováním nefinančních služeb. |
| Domácnosti (S.14) a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.15) (ESA 95, odstavce 2.75 až 2.88) | Jednotlivci nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitelé a výrobci zboží a poskytovatelé nefinančních služeb výhradně pro vlastní konečnou spotřebu a jako výrobci tržního zboží a poskytovatelé nefinančních a finančních služeb za předpokladu, že jejich činnosti nejsou činnostmi kvazispolečností. Patří sem i neziskové organizace, které slouží domácnostem a které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, jež jsou určeny pro konkrétní skupiny domácností. |
| Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem a neregistrovaná společenství (dílčí soubor „domácností“) (ESA 95, odstavec 2.76d) | Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem a neregistrovaná společenství bez samostatné právní subjektivity – jiné než ty, které jsou vytvořeny jako kvazispolečnosti, – jež jsou tržními výrobci. Patří sem podnikatelské subjekty nezapsané v obchodním rejstříku, samostatně výdělečně činné osoby, jako jsou právníci a lékaři (včetně společenství takových osob) apod. V případě podnikatelských subjektů s jediným vlastníkem je podnikatelská jednotka neoddělitelně spojena s fyzickou osobou, která je vlastníkem, přičemž tak splývají veškerá práva a veškeré závazky vyplývající z obchodní i soukromé činnosti. |

Sektor

Definice

Měnové finanční instituce

Viz článek 1 tohoto nařízení

Vládní instituce (S.13) (ESA 95, odstavce 2.68 až 2.70)

Rezidentské jednotky, které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, které jsou určeny pro individuální a kolektivní spotřebu, nebo přerozdělením národního důchodu a bohatství.

Ústřední vládní instituce (S.1311) (ESA 95, odstavec 2.71)

Správní úřady státu a jiné ústřední orgány a instituce, jejichž pravomoc se vztahuje na celé ekonomické území, kromě správy fondů sociálního zabezpečení.

Národní vládní instituce (S.1312) (ESA 95, odstavec 2.72)

Oddělené institucionální jednotky vykonávající některé z funkcí vlády na úrovni nižší než ústřední vládní instituce a na úrovni vyšší než místní vládní instituce, kromě správy fondů sociálního zabezpečení.

Místní vládní instituce (S.1313) (ESA 95, odstavec 2.73)

Veřejná správa, jejíž pravomoc se vztahuje pouze na místně určenou část ekonomického území, kromě místních orgánů fondů sociálního zabezpečení.

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314) (ESA 95, odstavec 2.74)

Ústřední, národní a místní institucionální jednotky, jejichž hlavní činnost spočívá v poskytování sociálních dávek.

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) + pomocné finanční instituce (S.124) (ESA 95, odstavce 2.53 až 2.59)

Finanční společnosti a kvazispolečnosti (kromě pojišťoven a penzijních fondů), které se převážně zabývají finančním zprostředkováváním, a to tím, že přijímají závazky v jiné formě, než je oběživo, vklady nebo vkladům velmi podobné prostředky od institucionálních jednotek jiných než měnových finančních institucí nebo pojistně-technické rezervy. Patří sem účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, centrální protistrany, které nejsou měnovými finančními institucemi, a pomocné finanční instituce zahrnující všechny finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se zabývají převážně pomocnými finančními činnostmi.

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125) (ESA 95, odstavce 2.60 až 2.67)

Finanční společnosti a kvazispolečnosti, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik.

Nefinanční podniky (S.11) (ESA 95, odstavce 2.21 až 2.31)

Společnosti a kvazispolečnosti, které se nezabývají finančním zprostředkováním, nýbrž převážně výrobou tržního zboží a poskytováním nefinančních služeb.

Domácnosti (S.14) a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.15) (ESA 95, odstavce 2.75 až 2.88)

Jednotlivci nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitelé a výrobci zboží a poskytovatelé nefinančních služeb výhradně pro vlastní konečnou spotřebu a jako výrobci tržního zboží a poskytovatelé nefinančních a finančních služeb za předpokladu, že jejich činnosti nejsou činnostmi kvazispolečností. Patří sem i neziskové organizace, které slouží domácnostem a které se zabývají převážně výrobou netržního zboží a poskytováním netržních služeb, jež jsou určeny pro konkrétní skupiny domácností.

Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem a neregistrovaná společenství (dílčí soubor „domácností“) (ESA 95, odstavec 2.76d)

Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem a neregistrovaná společenství bez samostatné právní subjektivity – jiné než ty, které jsou vytvořeny jako kvazispolečnosti, – jež jsou tržními výrobci. Patří sem podnikatelské subjekty nezapsané v obchodním rejstříku, samostatně výdělečně činné osoby, jako jsou právníci a lékaři (včetně společenství takových osob) apod. V případě podnikatelských subjektů s jediným vlastníkem je podnikatelská jednotka neoddělitelně spojena s fyzickou osobou, která je vlastníkem, přičemž tak splývají veškerá práva a veškeré závazky vyplývající z obchodní i soukromé činnosti.

---

(1)  V tabulkách této přílohy je ECB klasifikována jako měnová finanční instituce, která je rezidentem v zemi, ve které se ECB skutečně nachází.

(2)  Dceřiné společnosti jsou subjekty zapsané v rejstříku samostatně, v nichž drží jiný subjekt většinový podíl nebo všechny podíly, zatímco pobočky jsou subjekty nezapsané v rejstříku (nejsou právnickými osobami), které jsou zcela ve vlastnictví mateřské společnosti.

(3)  Tj. tato tabulka není seznamem jednotlivých finančních nástrojů.

---

PŘÍLOHA III

UPLATŇOVÁNÍ POVINNOSTI MINIMÁLNÍCH REZERV A SOUVISEJÍCÍ ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA

ČÁST 1

Povinnost minimálních rezerv úvěrových institucí: obecná pravidla

| 1. | Pole označená * v tabulce 1 v příloze I se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv. Pokud se jedná o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené ECB. Pole vytištěná slabě vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv. |
| --- | --- |

1.

Pole označená * v tabulce 1 v příloze I se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv. Pokud se jedná o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené ECB. Pole vytištěná slabě vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv.

| 2. | Sloupec „z toho úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv, ECB a národní centrální banky“ neobsahuje závazky zpravodajských jednotek vůči institucím vyňatým ze systému minimálních rezerv ECB, tj. institucím, které jsou vyňaty z důvodů jiných než proto, že v nich probíhají reorganizační opatření. Instituce, které jsou dočasně osvobozeny od povinnosti minimálních rezerv z důvodů, že v nich probíhají reorganizační opatření, se považují za instituce s povinností minimálních rezerv, a proto závazky vůči těmto institucím spadají do sloupce „z toho úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv, ECB a národní centrální banky“. Do tohoto sloupce patří rovněž závazky vůči institucím, které nemají skutečnou povinnost držet rezervy u ESCB z důvodu uplatnění paušálních odpočitatelných položek. |
| --- | --- |

2.

Sloupec „z toho úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv, ECB a národní centrální banky“ neobsahuje závazky zpravodajských jednotek vůči institucím vyňatým ze systému minimálních rezerv ECB, tj. institucím, které jsou vyňaty z důvodů jiných než proto, že v nich probíhají reorganizační opatření. Instituce, které jsou dočasně osvobozeny od povinnosti minimálních rezerv z důvodů, že v nich probíhají reorganizační opatření, se považují za instituce s povinností minimálních rezerv, a proto závazky vůči těmto institucím spadají do sloupce „z toho úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv, ECB a národní centrální banky“. Do tohoto sloupce patří rovněž závazky vůči institucím, které nemají skutečnou povinnost držet rezervy u ESCB z důvodu uplatnění paušálních odpočitatelných položek.

| 3. | Instituce s plnou vykazovací povinností mohou rovněž vykazovat pozice vůči „měnovým finančním institucím jiným než úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, ECB a národním centrálním bankám“ místo vůči „měnovým finančním institucím“ a „úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, ECB a národním centrálním bankám“, pokud tím nedojde ke ztrátě podrobných údajů a pokud nebudou dotčeny tučně vyznačené pozice. V závislosti na vnitrostátních systémech shromažďování informací a aniž je dotčena plná shoda s definicemi a zásadami klasifikace pro rozvahu měnových finančních institucí stanovenými v tomto nařízení, mohou úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv místo toho vykazovat údaje nutné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, s výjimkou údajů o obchodovatelných nástrojích, v souladu níže uvedenou tabulkou za předpokladu, že nebudou dotčeny tučně vytištěné pozice v tabulce 1 v příloze I. |
| --- | --- |

3.

Instituce s plnou vykazovací povinností mohou rovněž vykazovat pozice vůči „měnovým finančním institucím jiným než úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, ECB a národním centrálním bankám“ místo vůči „měnovým finančním institucím“ a „úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, ECB a národním centrálním bankám“, pokud tím nedojde ke ztrátě podrobných údajů a pokud nebudou dotčeny tučně vyznačené pozice. V závislosti na vnitrostátních systémech shromažďování informací a aniž je dotčena plná shoda s definicemi a zásadami klasifikace pro rozvahu měnových finančních institucí stanovenými v tomto nařízení, mohou úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv místo toho vykazovat údaje nutné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, s výjimkou údajů o obchodovatelných nástrojích, v souladu níže uvedenou tabulkou za předpokladu, že nebudou dotčeny tučně vytištěné pozice v tabulce 1 v příloze I.

| 4. | Malé úvěrové instituce ve „zbytkové části“ vykazují přinejmenším čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv v souladu s níže uvedenou tabulkou. |
| --- | --- |

4.

Malé úvěrové instituce ve „zbytkové části“ vykazují přinejmenším čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv v souladu s níže uvedenou tabulkou.

| 5. | Při vykazování podle níže uvedené tabulky musí být zajištěn přísný soulad s tabulkou 1 v příloze I. |
| --- | --- |

5.

Při vykazování podle níže uvedené tabulky musí být zajištěn přísný soulad s tabulkou 1 v příloze I.

Tabulka

Údaje požadované pro účely minimálních rezerv

| | Základ pro stanovení minimálních rezerv vypočtený jako součet těchto sloupců tabulky 1 (pasiva): (a) - (b) + (c) + (d) + (e) + (j) - (k) + (l) + (m) + (n) + (s) |
| --- | --- |
| VKLADY | |
| (Euro a cizí měny celkem) | |
| 9. | Celkové vklady |

Základ pro stanovení minimálních rezerv vypočtený jako součet těchto sloupců tabulky 1 (pasiva): (a) - (b) + (c) + (d) + (e) + (j) - (k) + (l) + (m) + (n) + (s)

VKLADY

(Euro a cizí měny celkem)

9.

Celkové vklady

9.1e + 9.1.x

9.2e + 9.2.x

9.3e + 9.3.x

9.4e + 9.4.x

z toho:

9.2e + 9.2.x s dohodnutou splatností

nad dva roky

z toho:

9.3e + 9.3.x s výpovědní lhůtou

Dobrovolné vykazování
   (1)

nad dva roky

z toho:

9.4e + 9.4.x repo obchody

Nezařazené položky, sloupec t v tabulce 1 (pasiva)

OBCHODOVATELNÉ NÁSTROJE

(Euro a cizí měny celkem)

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

11e + 11xs dohodnutou splatností

do dvou let

nad dva roky

ČÁST 2

Zvláštní pravidla

Oddíl 1: Statistické vykazování skupiny úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB na agregovaném základě

| 1.1 | Za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článku 11 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), Výkonná rada ECB může povolit, aby úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv prováděly agregované statistické vykazování jako skupina v rámci území jednoho státu. Všechny dotčené instituce se v seznamu měnových finančních institucí vedeném ECB uvádějí jednotlivě. |
| --- | --- |

1.1

Za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v článku 11 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), Výkonná rada ECB může povolit, aby úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv prováděly agregované statistické vykazování jako skupina v rámci území jednoho státu. Všechny dotčené instituce se v seznamu měnových finančních institucí vedeném ECB uvádějí jednotlivě.

| 1.2 | Bylo-li úvěrovým institucím uděleno povolení držet minimální rezervy přes zprostředkovatele podle článku 10 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), a nepožívají-li výhod skupinového vykazování ve smyslu tohoto oddílu, mohou národní centrální banky oprávnit zprostředkovatele k provádění agregovaného statistického vykazování (jiného než ve vztahu k základu pro stanovení minimálních rezerv) jménem úvěrových institucí. Všechny dotčené instituce se v seznamu měnových finančních institucí vedeném ECB uvádějí jednotlivě. |
| --- | --- |

1.2

Bylo-li úvěrovým institucím uděleno povolení držet minimální rezervy přes zprostředkovatele podle článku 10 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), a nepožívají-li výhod skupinového vykazování ve smyslu tohoto oddílu, mohou národní centrální banky oprávnit zprostředkovatele k provádění agregovaného statistického vykazování (jiného než ve vztahu k základu pro stanovení minimálních rezerv) jménem úvěrových institucí. Všechny dotčené instituce se v seznamu měnových finančních institucí vedeném ECB uvádějí jednotlivě.

| 1.3 | Spadá-li skupina úvěrových institucí jako celek do „zbytkové části“, vztahuje se na ni pouze povinnost zjednodušeného vykazování platná pro instituce ze „zbytkové části“. Jinak se na ni jako na celek vztahuje statistické výkaznictví pro instituce s plnou vykazovací povinností. |
| --- | --- |

1.3

Spadá-li skupina úvěrových institucí jako celek do „zbytkové části“, vztahuje se na ni pouze povinnost zjednodušeného vykazování platná pro instituce ze „zbytkové části“. Jinak se na ni jako na celek vztahuje statistické výkaznictví pro instituce s plnou vykazovací povinností.

Oddíl 2: Povinnost minimálních rezerv v případě fúzí týkajících se úvěrových institucí

| 2.1 | Pro účely této přílohy mají výrazy „fúze“, „fúzující instituce“ a „nabývající instituce“ význam uvedený v článku 1 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- |

2.1

Pro účely této přílohy mají výrazy „fúze“, „fúzující instituce“ a „nabývající instituce“ význam uvedený v článku 1 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

| 2.2 | Pro udržovací období, během kterého se fúze uskutečňuje, se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte a musí být splněna v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- |

2.2

Pro udržovací období, během kterého se fúze uskutečňuje, se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte a musí být splněna v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

| 2.3 | Pro následující udržovací období se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv a podle statistických údajů vykázaných podle pravidel stanovených v níže uvedené tabulce. Jinak se použijí běžná pravidla pro vykazování statistických informací a pro výpočet povinných minimálních rezerv, jak je stanoví článek 3 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- |

2.3

Pro následující udržovací období se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv a podle statistických údajů vykázaných podle pravidel stanovených v níže uvedené tabulce. Jinak se použijí běžná pravidla pro vykazování statistických informací a pro výpočet povinných minimálních rezerv, jak je stanoví článek 3 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

| 2.4 | Aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v předchozích odstavcích, může příslušná národní centrální banka povolit nabývající instituci, aby plnila svou statistickou zpravodajskou povinnost prostřednictvím dočasných postupů, například zvláštních formulářů pro jednotlivé fúzující instituce po několik období po uskutečnění fúze. Délka trvání této odchylky od běžného postupu vykazování by měla být omezena na co nejkratší dobu a neměla by překročit šest měsíců od uskutečnění fúze. Touto odchylkou není dotčena povinnost nabývající instituce splnit svou zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení a případně její povinnost převzít zpravodajskou povinnost fúzujících institucí v souladu s touto přílohou. |
| --- | --- |

2.4

Aniž jsou dotčeny povinnosti stanovené v předchozích odstavcích, může příslušná národní centrální banka povolit nabývající instituci, aby plnila svou statistickou zpravodajskou povinnost prostřednictvím dočasných postupů, například zvláštních formulářů pro jednotlivé fúzující instituce po několik období po uskutečnění fúze. Délka trvání této odchylky od běžného postupu vykazování by měla být omezena na co nejkratší dobu a neměla by překročit šest měsíců od uskutečnění fúze. Touto odchylkou není dotčena povinnost nabývající instituce splnit svou zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení a případně její povinnost převzít zpravodajskou povinnost fúzujících institucí v souladu s touto přílohou.

Tabulka

Zvláštní pravidla pro výpočet povinnosti minimálních rezerv úvěrových institucí zúčastněných na fúzi (2)

| Případ č. | Typ fúze | Přebírané povinnosti |
| --- | --- | --- |
| 1 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce) a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. |
| 2 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. |
| 3 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc, který fúzi předcházel. |
| 4 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc nebo čtvrtletí, které fúzi předcházelo, podle typu instituce. |
| 5 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností a případně jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí měsíc. | Uplatní se stejný postup jako v případě 1. |
| 6 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou v příloze III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. |
| 7 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí a v jejímž důsledku se instituce ze „zbytkové části“ stává institucí s plnou vykazovací povinností. | Uplatní se stejný postup jako v případě 2. |
| 8 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou tohoto nařízení pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé po fúzi vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou v příloze III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za čtvrtletí, které fúzi předcházelo. |
| 9 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností a případně jednu nebo více institucí „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí měsíc. | Uplatní se stejný postup jako v případě 3. |
| 10 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí a v jejímž důsledku se instituce ze „zbytkové části“ stává institucí s plnou vykazovací povinností. | Uplatní se stejný postup jako v případě 4. |
| 11 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) vznikne z institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc, který fúzi předcházel. |
| 12 | Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) vznikne z jedné nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně z jedné nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc nebo čtvrtletí, které fúzi předcházelo podle typu instituce. |
| 13 | Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) vznikne z jedné nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí. | Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé po fúzi vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou podle přílohy III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za čtvrtletí, které fúzi předcházelo. |

Případ č.

Typ fúze

Přebírané povinnosti

1

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce) a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka.

2

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka.

3

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc, který fúzi předcházel.

4

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc nebo čtvrtletí, které fúzi předcházelo, podle typu instituce.

5

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností a případně jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí měsíc.

Uplatní se stejný postup jako v případě 1.

6

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou v příloze III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka.

7

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila po uplynutí lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí a v jejímž důsledku se instituce ze „zbytkové části“ stává institucí s plnou vykazovací povinností.

Uplatní se stejný postup jako v případě 2.

8

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou tohoto nařízení pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé po fúzi vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou v příloze III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce a fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme k vlastní zpravodajské povinnosti ještě statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za čtvrtletí, které fúzi předcházelo.

9

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí s plnou vykazovací povinností a případně jednu nebo více institucí „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí měsíc.

Uplatní se stejný postup jako v případě 3.

10

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) nabývá jednu nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí a v jejímž důsledku se instituce ze „zbytkové části“ stává institucí s plnou vykazovací povinností.

Uplatní se stejný postup jako v případě 4.

11

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) vznikne z institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem měsíce a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování měsíčních statistických informací za předchozí měsíc.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc, který fúzi předcházel.

12

Fúze, při níž instituce s plnou vykazovací povinností (nabývající instituce) vznikne z jedné nebo více institucí ze „zbytkové části“ a případně z jedné nebo více institucí s plnou vykazovací povinností (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Pro udržovací období následující po fúzi se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za měsíc nebo čtvrtletí, které fúzi předcházelo podle typu instituce.

13

Fúze, při níž instituce ze „zbytkové části“ (nabývající instituce) vznikne z jedné nebo více institucí ze „zbytkové části“ (fúzující instituce), a která se uskutečnila v době mezi koncem čtvrtletí a uplynutím lhůty stanovené příslušnou národní centrální bankou pro vykazování statistických informací za předchozí čtvrtletí.

Od udržovacího období následujícího po fúzi až do doby, kdy nabývající instituce poprvé po fúzi vykáže čtvrtletní údaje v souladu se sníženou zpravodajskou povinností pro zpravodajské jednotky ze „zbytkové části“ stanovenou podle přílohy III tohoto nařízení, se výše povinných minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv agregujícího základy pro stanovení minimálních rezerv fúzujících institucí. Do souhrnu se započtou základy pro stanovení minimálních rezerv, které by byly rozhodné pro dané udržovací období, pokud by se fúze neuskutečnila. Přizná se jen jedna paušální odpočitatelná položka. Nabývající instituce převezme statistickou zpravodajskou povinnost fúzujících institucí za čtvrtletí, které fúzi předcházelo.

---

(1)  Zpravodajské jednotky mohou splnit tento požadavek dobrovolným vykazováním, tj. mohou vykázat buď skutečné údaje (včetně nulových pozic) nebo vyznačit, že „údaj není k dispozici“. Jakmile si zpravodajské jednotky zvolí, že budou vykazovat skutečné údaje, nemohou již ve výkazu uvést, že „údaj není k dispozici“.

(2)  Tato tabulka uvádí podrobnosti o složitějších postupech, které se uplatňují ve zvláštních případech. V případech v tabulce neuvedených se uplatňují běžná pravidla pro vykazování statistických informací a výpočet výše povinných minimálních rezerv podle článku 3 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9).

---

PŘÍLOHA IV

MINIMÁLNÍ STANDARDY ZÁVAZNÉ PRO SKUTEČNÝ SOUBOR ZPRAVODAJSKÝCH JEDNOTEK

Zpravodajské jednotky musí dodržovat tyto minimální standardy, aby splnily statistickou zpravodajskou povinnost vůči ECB.

| 1. | Minimální standardy pro přenos:






  a) | výkazy předkládané národním centrálním bankám musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimální standardy pro přenos:

a)

výkazy předkládané národním centrálním bankám musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví;

| b) | forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené národními centrálními bankami; |
| --- | --- |

b)

forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené národními centrálními bankami;

| c) | zpravodajská jednotka musí určit kontaktní osobu či osoby a |
| --- | --- |

c)

zpravodajská jednotka musí určit kontaktní osobu či osoby a

| d) | musí být dodrženy technické parametry pro přenos údajů do národních centrálních bank. |
| --- | --- |

d)

musí být dodrženy technické parametry pro přenos údajů do národních centrálních bank.

| 2. | Minimální standardy pro přesnost:






  a) | statistické údaje musí být správné:






  — | všechny lineární vazby musí být splněny (např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Minimální standardy pro přesnost:

a)

statistické údaje musí být správné:

—

všechny lineární vazby musí být splněny (např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a

| — | údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní; |
| --- | --- |

—

údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní;

| b) | zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů; |
| --- | --- |

b)

zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů;

| c) | statistické údaje musí být úplné: chybějící údaje musí být vyznačeny, vysvětleny národním centrálním bankám a případně co nejdříve dodány; |
| --- | --- |

c)

statistické údaje musí být úplné: chybějící údaje musí být vyznačeny, vysvětleny národním centrálním bankám a případně co nejdříve dodány;

| d) | statistické údaje nesmějí obsahovat časové a strukturní mezery; |
| --- | --- |

d)

statistické údaje nesmějí obsahovat časové a strukturní mezery;

| e) | zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry a počet desetinných míst, které pro technický přenos údajů stanoví národní centrální banky, a |
| --- | --- |

e)

zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry a počet desetinných míst, které pro technický přenos údajů stanoví národní centrální banky, a

| f) | zpravodajské jednotky se musí řídit zásadami zaokrouhlování stanovenými národními centrálními bankami pro technický přenos dat. |
| --- | --- |

f)

zpravodajské jednotky se musí řídit zásadami zaokrouhlování stanovenými národními centrálními bankami pro technický přenos dat.

| 3. | Minimální standardy pro pojmovou shodu:






  a) | statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimální standardy pro pojmovou shodu:

a)

statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení;

| b) | v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky případně pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení a |
| --- | --- |

b)

v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky případně pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení a

| c) | zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v hlášených údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v hlášených údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období.

| 4. | Minimální standardy pro opravy:
  je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a národní centrální banky. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doplněny vysvětlivkami. |
| --- | --- |

4.

Minimální standardy pro opravy:

je nutné dodržovat metody a postupy pro opravy, které stanoví ECB a národní centrální banky. Opravy odchylující se od pravidelných oprav musí být doplněny vysvětlivkami.

---

PŘÍLOHA V

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 1 první odrážka; čl. 2 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 2 | Čl. 8 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 3 | Čl. 8 odst. 1 písm. e) |
| Čl. 3 odst. 1 | Čl. 3 odst. 1 |
| Čl. 3 odst. 2 | Čl. 3 odst. 2 |
| Čl. 3 odst. 3 | Čl. 3 odst. 3 |
| Čl. 4 odst. 1 | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 4 odst. 2 | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 4 odst. 3 | Čl. 9 odst. 1 |
| Čl. 4 odst. 4 | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 4 odst. 5 | Čl. 8 odst. 1 písm. b); čl. 8 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 4 odst. 6 | Čl. 8 odst. 5 písm. a) |
| Čl. 4 odst. 7 | Čl. 8 odst. 5 písm. b) |
| Čl. 4 odst. 8 | Článek 10 |
| Článek 5 | Článek 11 |
| Článek 6 | Článek 12 |
| Článek 7 | — |
| Článek 8 | Článek 14 |
| Článek 9 | Článek 15 |
| Příloha I část 1 úvod | Příloha I úvod |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 1 | Čl. 3 odst. 1 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 2 | Čl. 1 první odrážka |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 3 | Čl. 2 odst. 3 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 4 | Příloha I část 1 oddíl 1 bod 1.1 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 5 | Příloha I část 1 oddíl 1 bod 1.2 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 6 | Čl. 1 první odrážka, příloha I část 1 oddíl 2 bod 2.1 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 7 | Příloha I část 1 oddíl 2 bod 2.2 |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 8 | Čl. 1 první odrážka |
| Příloha I část 1 oddíl I bod 9 | Čl. 8 odst. 3 písm. a) |
| Příloha I část 1 oddíl II | Článek 7 |
| Příloha I část 1 oddíl III bod 1 | 2. bod odůvodnění, 10. bod odůvodnění příloha III část 1 bod 1 |
| Příloha I část 1 oddíl III bod 2 | Příloha I úvod, příloha I část 2 |
| Příloha I část 1 oddíl III bod 3 | Příloha I část 2 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. a) bod 4 | Příloha I část 2, bod 1 písm. a) |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. a) bod 5 | Příloha I část 2 bod 2 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. b) bod 6 | Příloha I část 2 bod 1 písm. b) |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl ii) bod 7 | Příloha I část 2 bod 4 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iii) bod 8 | Příloha I část 2 bod 5.1 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iii) bod 9 | Příloha I část 2 bod 5.1 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iv) bod 10 | Příloha I část 2 bod 3 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl v) bod 11 | — |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl v) bod 12 | 8. bod odůvodnění |
| Příloha I část 1 oddíl III bod 13 | 8. bod odůvodnění |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13a | Příloha I část 2 bod 5.5 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13b | — |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13c | Příloha I část 2 bod 5.5 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13d | Příloha I část 2 bod 5.5 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13e | Čl. 8 odst. 3 písm. b) |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 14 | Článek 6 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 15 | Čl. 7 odst. 2 |
| Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 16 | Čl. 7 odst. 4 |
| Příloha I část 1 oddíl IV bod 1 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 1 oddíl IV bod 2 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. a) bod 3 | Příloha I část 3 bod 1 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. a) bod 4 | — |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. b) bod 5 | Příloha I část 3 bod 2 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. c) bod 6 | Příloha I část 3 bod 4 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. c) bod 6a | Čl. 8 odst. 6 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. d) bod 7 | Příloha I část 3 bod 5 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. d) bod 7a | Čl. 8 odst. 6 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 8 | Příloha I část 3 bod 3 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 9 | Článek 6 |
| Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 9a | — |
| Příloha I část 1 oddíl IV bod 10 | Článek 7 |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 1 | 9. bod odůvodnění |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 2 | 9. bod odůvodnění, článek 4 |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 3 | Čl. 4 odst. 1 |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 4 | Čl. 4 odst. 2 |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 5 | 9. bod odůvodnění |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 6 | Příloha I část 5 bod 1 |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl i) bod 7 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl ii) bod 8 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iii) bod 9 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iv) bod 10 | Článek 6 |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 11 | Příloha I část 4 bod 2 |
| Příloha I část 1 oddíl pododdíl i) bod 12 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 13 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl ii) bod 14 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iii) bod 15 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V bod 16 | Příloha I část 5 tabulka 1A |
| Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iv) bod 17 | Článek 6 |
| Příloha I část 2 tabulka A | Příloha I část 8 |
| Příloha I část 2 tabulka 1 | Příloha I část 2 |
| Příloha I část 2 tabulka 1 pozn. pod čarou 5 | Příloha III část 1 bod 3 |
| Příloha I část 2 tabulka 2 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 2 tabulka 3 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 2 tabulka 4 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 2 tabulka 1A | Příloha I část 5 |
| Příloha I část 3 obecné definice | Příloha II část 1 |
| Příloha I část 3 definice sektorů | Příloha II část 3 |
| Příloha I část 3 definice kategorií nástrojů | Příloha II část 2 |
| Příloha I část 3 tabulka | Příloha II část 2 |
| Příloha II část 1 oddíl I bod 1 | Čl. 2 odst. 2,
  příloha III část 1 bod 3 |
| Příloha II část 1 oddíl II bod 2 | Příloha III část 1 bod 4 |
| Příloha II část 1 oddíl III bod 3 | Příloha III část 2 oddíl 1 bod 1.1 |
| Příloha II část 1 oddíl III bod 4 | Příloha III část 2 oddíl 1 bod 1.2 |
| Příloha II část 1oddíl IV bod 5 | Příloha III část 1 bod 2 |
| Příloha II část 1oddíl IV bod 6 | Příloha III část 1 bod 2 |
| Příloha II část 2 bod 7 | Příloha III část 1 tabulka pozn. pod čarou |
| Příloha II část 3 bod 8 | Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.1 |
| Příloha II část 3 bod 9 | Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.2 |
| Příloha II část 3 bod 10 | Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.3 |
| Příloha II část 3 bod 11 | Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.4 |
| Příloha II část 3 tabulka | Příloha III část 1 tabulka |
| Příloha II dodatek tabulka | Příloha II část 2 tabulka |
| Příloha III | Článek 8 |
| Příloha IV | Příloha IV |
| Příloha V | Článek 13 |

Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13)

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 1 první odrážka; čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 2

Čl. 8 odst. 1

Čl. 2 odst. 3

Čl. 8 odst. 1 písm. e)

Čl. 3 odst. 1

Čl. 3 odst. 1

Čl. 3 odst. 2

Čl. 3 odst. 2

Čl. 3 odst. 3

Čl. 3 odst. 3

Čl. 4 odst. 1

Čl. 4 odst. 1

Čl. 4 odst. 2

Čl. 4 odst. 1

Čl. 4 odst. 3

Čl. 9 odst. 1

Čl. 4 odst. 4

Čl. 9 odst. 2

Čl. 4 odst. 5

Čl. 8 odst. 1 písm. b); čl. 8 odst. 1 písm. c)

Čl. 4 odst. 6

Čl. 8 odst. 5 písm. a)

Čl. 4 odst. 7

Čl. 8 odst. 5 písm. b)

Čl. 4 odst. 8

Článek 10

Článek 5

Článek 11

Článek 6

Článek 12

Článek 7

—

Článek 8

Článek 14

Článek 9

Článek 15

Příloha I část 1 úvod

Příloha I úvod

Příloha I část 1 oddíl I bod 1

Čl. 3 odst. 1

Příloha I část 1 oddíl I bod 2

Čl. 1 první odrážka

Příloha I část 1 oddíl I bod 3

Čl. 2 odst. 3

Příloha I část 1 oddíl I bod 4

Příloha I část 1 oddíl 1 bod 1.1

Příloha I část 1 oddíl I bod 5

Příloha I část 1 oddíl 1 bod 1.2

Příloha I část 1 oddíl I bod 6

Čl. 1 první odrážka, příloha I část 1 oddíl 2 bod 2.1

Příloha I část 1 oddíl I bod 7

Příloha I část 1 oddíl 2 bod 2.2

Příloha I část 1 oddíl I bod 8

Čl. 1 první odrážka

Příloha I část 1 oddíl I bod 9

Čl. 8 odst. 3 písm. a)

Příloha I část 1 oddíl II

Článek 7

Příloha I část 1 oddíl III bod 1

2. bod odůvodnění, 10. bod odůvodnění příloha III část 1 bod 1

Příloha I část 1 oddíl III bod 2

Příloha I úvod, příloha I část 2

Příloha I část 1 oddíl III bod 3

Příloha I část 2

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. a) bod 4

Příloha I část 2, bod 1 písm. a)

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. a) bod 5

Příloha I část 2 bod 2

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl i) písm. b) bod 6

Příloha I část 2 bod 1 písm. b)

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl ii) bod 7

Příloha I část 2 bod 4

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iii) bod 8

Příloha I část 2 bod 5.1

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iii) bod 9

Příloha I část 2 bod 5.1

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl iv) bod 10

Příloha I část 2 bod 3

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl v) bod 11

—

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl v) bod 12

8. bod odůvodnění

Příloha I část 1 oddíl III bod 13

8. bod odůvodnění

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13a

Příloha I část 2 bod 5.5

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13b

—

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13c

Příloha I část 2 bod 5.5

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13d

Příloha I část 2 bod 5.5

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 13e

Čl. 8 odst. 3 písm. b)

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 14

Článek 6

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 15

Čl. 7 odst. 2

Příloha I část 1 oddíl III pododdíl vi) bod 16

Čl. 7 odst. 4

Příloha I část 1 oddíl IV bod 1

Příloha I část 3

Příloha I část 1 oddíl IV bod 2

Příloha I část 3

Příloha I část 1 oddíl IV písm. a) bod 3

Příloha I část 3 bod 1

Příloha I část 1 oddíl IV písm. a) bod 4

—

Příloha I část 1 oddíl IV písm. b) bod 5

Příloha I část 3 bod 2

Příloha I část 1 oddíl IV písm. c) bod 6

Příloha I část 3 bod 4

Příloha I část 1 oddíl IV písm. c) bod 6a

Čl. 8 odst. 6

Příloha I část 1 oddíl IV písm. d) bod 7

Příloha I část 3 bod 5

Příloha I část 1 oddíl IV písm. d) bod 7a

Čl. 8 odst. 6

Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 8

Příloha I část 3 bod 3

Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 9

Článek 6

Příloha I část 1 oddíl IV písm. e) bod 9a

—

Příloha I část 1 oddíl IV bod 10

Článek 7

Příloha I část 1 oddíl V bod 1

9. bod odůvodnění

Příloha I část 1 oddíl V bod 2

9. bod odůvodnění, článek 4

Příloha I část 1 oddíl V bod 3

Čl. 4 odst. 1

Příloha I část 1 oddíl V bod 4

Čl. 4 odst. 2

Příloha I část 1 oddíl V bod 5

9. bod odůvodnění

Příloha I část 1 oddíl V bod 6

Příloha I část 5 bod 1

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl i) bod 7

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl ii) bod 8

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iii) bod 9

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iv) bod 10

Článek 6

Příloha I část 1 oddíl V bod 11

Příloha I část 4 bod 2

Příloha I část 1 oddíl pododdíl i) bod 12

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V bod 13

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl ii) bod 14

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iii) bod 15

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V bod 16

Příloha I část 5 tabulka 1A

Příloha I část 1 oddíl V pododdíl iv) bod 17

Článek 6

Příloha I část 2 tabulka A

Příloha I část 8

Příloha I část 2 tabulka 1

Příloha I část 2

Příloha I část 2 tabulka 1 pozn. pod čarou 5

Příloha III část 1 bod 3

Příloha I část 2 tabulka 2

Příloha I část 3

Příloha I část 2 tabulka 3

Příloha I část 3

Příloha I část 2 tabulka 4

Příloha I část 3

Příloha I část 2 tabulka 1A

Příloha I část 5

Příloha I část 3 obecné definice

Příloha II část 1

Příloha I část 3 definice sektorů

Příloha II část 3

Příloha I část 3 definice kategorií nástrojů

Příloha II část 2

Příloha I část 3 tabulka

Příloha II část 2

Příloha II část 1 oddíl I bod 1

Čl. 2 odst. 2,

příloha III část 1 bod 3

Příloha II část 1 oddíl II bod 2

Příloha III část 1 bod 4

Příloha II část 1 oddíl III bod 3

Příloha III část 2 oddíl 1 bod 1.1

Příloha II část 1 oddíl III bod 4

Příloha III část 2 oddíl 1 bod 1.2

Příloha II část 1oddíl IV bod 5

Příloha III část 1 bod 2

Příloha II část 1oddíl IV bod 6

Příloha III část 1 bod 2

Příloha II část 2 bod 7

Příloha III část 1 tabulka pozn. pod čarou

Příloha II část 3 bod 8

Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.1

Příloha II část 3 bod 9

Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.2

Příloha II část 3 bod 10

Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.3

Příloha II část 3 bod 11

Příloha III část 2 oddíl 2 bod 2.4

Příloha II část 3 tabulka

Příloha III část 1 tabulka

Příloha II dodatek tabulka

Příloha II část 2 tabulka

Příloha III

Článek 8

Příloha IV

Příloha IV

Příloha V

Článek 13

---

20.1.2009

| 20.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 15/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 15/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘEOrgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---