# Uradni list L 302/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 302 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5113. november 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 302

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5113. november 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1119/2008 z dne 12. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1120/2008 z dne 12. novembra 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 3. do 7. novembra 2008 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 1119/2008 z dne 12. novembra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 1120/2008 z dne 12. novembra 2008 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 3. do 7. novembra 2008 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/853/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 20. oktobra 2008 o dodelitvi nujne državne pomoči s strani ciprskih oblasti za ublažitev posledic suše v kmetijskem sektorju v letih 2007 in 2008 | 7 |
| | | Komisija |
| | | 2008/854/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 2. julija 2008 o shemi državne pomoči C 1/04 (ex NN 158/03 in CP 15/2003) Zloraba ukrepa pomoči N 272/98, regionalni zakon št. 9 iz leta 1998
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2997)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2008/855/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6349)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2008/856/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2002/613/ES glede odobrenih osemenjevalnih središč za merjaščevo seme v Kanadi in Združenih državah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6473)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2008/857/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6583) | 28 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/853/ES

*

Odločba Sveta z dne 20. oktobra 2008 o dodelitvi nujne državne pomoči s strani ciprskih oblasti za ublažitev posledic suše v kmetijskem sektorju v letih 2007 in 2008

7

Komisija

2008/854/ES

*

Odločba Komisije z dne 2. julija 2008 o shemi državne pomoči C 1/04 (ex NN 158/03 in CP 15/2003) Zloraba ukrepa pomoči N 272/98, regionalni zakon št. 9 iz leta 1998
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2997)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2997)

1

9

2008/855/ES

*

Odločba Komisije z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6349)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6349)

1

19

2008/856/ES

*

Odločba Komisije z dne 6. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2002/613/ES glede odobrenih osemenjevalnih središč za merjaščevo seme v Kanadi in Združenih državah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6473)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6473)

1

26

2008/857/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. novembra 2008 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6583)

Pseudomonas solanacearum

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6583)

28

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2008/858/SZVP z dne 10. novembra 2008 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 29 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2008/858/SZVP z dne 10. novembra 2008 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

29

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (Kodificirana različica) (UL L 114, 26.4.2008) | 37 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (Kodificirana različica) (UL L 114, 26.4.2008)

37

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1119/2008

z dne 12. novembra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. novembra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 55,8 |
| MK | 46,2 |
| TR | 75,9 |
| ZZ | 53,1 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 38,9 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 112,6 |
| ZZ | 87,8 |
| 0805 20 10 | MA | 76,7 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 26,6 |
| MA | 75,0 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 58,4 |
| 0805 50 10 | MA | 60,4 |
| TR | 97,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 81,5 |
| 0806 10 10 | BR | 221,0 |
| TR | 117,5 |
| US | 272,9 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 202,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 116,4 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0808 20 50 | CN | 85,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

34,6

MA

55,8

MK

46,2

TR

75,9

ZZ

53,1

0707 00 05

JO

175,9

MA

38,9

TR

90,4

ZZ

101,7

0709 90 70

MA

62,9

TR

112,6

ZZ

87,8

0805 20 10

MA

76,7

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

26,6

MA

75,0

TR

73,6

ZZ

58,4

0805 50 10

MA

60,4

TR

97,0

ZA

87,0

ZZ

81,5

0806 10 10

BR

221,0

TR

117,5

US

272,9

ZA

197,4

ZZ

202,2

0808 10 80

AL

32,1

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

116,4

ZA

85,7

ZZ

72,0

0808 20 50

CN

85,3

ZZ

85,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1120/2008

z dne 12. novembra 2008

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 3. do 7. novembra 2008 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 3. do 7. novembra 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4434. |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 3. do 7. novembra 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4434.

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 3. do 7. novembra 2008 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 in/ali v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 508/2007, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. novembra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 122, 11.5.2007, str. 1.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–INDIJA

Poglavje IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Dopolnilni sladkor

Poglavje V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | — | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4315

Indija

—

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

—

Sladkor iz koncesij CXL

Poglavje VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

0

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Poglavje VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija in Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija in Kosovo

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Poglavje VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | |
| 09.4390 | Industrijski | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4380

Posebni

—

09.4390

Industrijski

100

Dodatni sladkor v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu

Poglavje VIIIa Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazi | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 100 | Dosežena |
| 09.4435 | Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4436 | Dominikanska republika | 0 | Dosežena |
| 09.4437 | Fidži, Papua Nova Gvineja | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4431

Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda

100

09.4433

Svazi

100

09.4434

Mozambik

100

Dosežena

09.4435

Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago

100

09.4436

Dominikanska republika

0

Dosežena

09.4437

Fidži, Papua Nova Gvineja

100

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Člen 1 Uredbe (ES) št. 508/2007

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 3.11.2008-7.11.2008

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

100

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/7

---

ODLOČBA SVETA

z dne 20. oktobra 2008

o dodelitvi nujne državne pomoči s strani ciprskih oblasti za ublažitev posledic suše v kmetijskem sektorju v letih 2007 in 2008

(2008/853/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Vlade Cipra z dne 19. septembra 2008,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ciper je 19. septembra 2008 Svetu predložil predlog za odločbo v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe in izjavil, da je načrt Cipra o dodelitvi državne pomoči ciprskim kmetom, ki jih je zadela izjemna suša, da se jim omogoči ponoven začetek pridelovalnega ciklusa naslednje sezone, združljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(1)

Ciper je 19. septembra 2008 Svetu predložil predlog za odločbo v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe in izjavil, da je načrt Cipra o dodelitvi državne pomoči ciprskim kmetom, ki jih je zadela izjemna suša, da se jim omogoči ponoven začetek pridelovalnega ciklusa naslednje sezone, združljiv s skupnim trgom.

| (2) | Ciper se zaradi pomanjkanja padavin leta 2007 in 2008 sooča z drugo najhujšo in najdaljšo sušo od leta 1900; avgust 2008 je bil najbolj vroč mesec zadnjega desetletja in padavine so od januarja do avgusta leta 2008 dosegle le 50 % običajne ravni. |
| --- | --- |

(2)

Ciper se zaradi pomanjkanja padavin leta 2007 in 2008 sooča z drugo najhujšo in najdaljšo sušo od leta 1900; avgust 2008 je bil najbolj vroč mesec zadnjega desetletja in padavine so od januarja do avgusta leta 2008 dosegle le 50 % običajne ravni.

| (3) | Po predhodnih podatkih o pridelku za leto 2008 na 95 % površin, posejanih z žitaricami, sploh ni bilo pridelka, pridelek krme pa je tako drastično upadel, da ne pokriva niti minimalnih potreb po krmi za prežvekovalce. |
| --- | --- |

(3)

Po predhodnih podatkih o pridelku za leto 2008 na 95 % površin, posejanih z žitaricami, sploh ni bilo pridelka, pridelek krme pa je tako drastično upadel, da ne pokriva niti minimalnih potreb po krmi za prežvekovalce.

| (4) | Od količine okoli 150 milijonov m3ali 54,7 % zmogljivosti na koncu leta 2005, ciprsko omrežje jezov trenutno vsebuje le 11 milijonov m3ali 4 % skupne zmogljivosti, kar je zahtevalo od oblasti, da so leta 2007 strogo racionalizirale vodno oskrbo za namakanje in jo leta 2008 popolnoma ukinile. |
| --- | --- |

(4)

Od količine okoli 150 milijonov m3ali 54,7 % zmogljivosti na koncu leta 2005, ciprsko omrežje jezov trenutno vsebuje le 11 milijonov m3ali 4 % skupne zmogljivosti, kar je zahtevalo od oblasti, da so leta 2007 strogo racionalizirale vodno oskrbo za namakanje in jo leta 2008 popolnoma ukinile.

| (5) | Glede na to, da je Ciper sprejel učinkovita orodja za obvladovanje tveganj in krize, je treba škodo šteti za toliko bolj hudo in izjemno. Ciper uporablja izboljšane tehnike namakanja na skoraj 95 % namakanih področij, uvedel pa je tudi politike določanja cen vode in kaznovalne ukrepe, da bi se preprečila pretirano porabo vode in izgube ter da bi se spodbujala in zagotavljala pobuda za postavitev sistemov za recikliranje vode v hišah. Poleg tega nacionalni načrt Cipra za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013 že vključuje številne ukrepe za izboljšanje uporabe vode. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da je Ciper sprejel učinkovita orodja za obvladovanje tveganj in krize, je treba škodo šteti za toliko bolj hudo in izjemno. Ciper uporablja izboljšane tehnike namakanja na skoraj 95 % namakanih področij, uvedel pa je tudi politike določanja cen vode in kaznovalne ukrepe, da bi se preprečila pretirano porabo vode in izgube ter da bi se spodbujala in zagotavljala pobuda za postavitev sistemov za recikliranje vode v hišah. Poleg tega nacionalni načrt Cipra za razvoj podeželja za obdobje 2007–2013 že vključuje številne ukrepe za izboljšanje uporabe vode.

| (6) | Ker je prihodek ciprskih kmetov, na katerega je vplivala suša, izrazito zmanjšan, se kmetje soočajo z resno nevarnostjo, da ne bodo imeli finančnih sredstev za izpolnjevanje tekočih potreb svojih družin in za začetek nove sezone, kar lahko povzroči neposredno nevarnost opustitve zemljišč, erozij tal in dezertifikacije. |
| --- | --- |

(6)

Ker je prihodek ciprskih kmetov, na katerega je vplivala suša, izrazito zmanjšan, se kmetje soočajo z resno nevarnostjo, da ne bodo imeli finančnih sredstev za izpolnjevanje tekočih potreb svojih družin in za začetek nove sezone, kar lahko povzroči neposredno nevarnost opustitve zemljišč, erozij tal in dezertifikacije.

| (7) | Državna pomoč, ki naj bi se dodelila, znaša 67,5 milijona EUR in bo namenjena 34 000 upravičenim kmetom in 3 000 živinorejcem. |
| --- | --- |

(7)

Državna pomoč, ki naj bi se dodelila, znaša 67,5 milijona EUR in bo namenjena 34 000 upravičenim kmetom in 3 000 živinorejcem.

| (8) | Da bi bila učinkovita, je treba državno pomoč kmetom dodeliti čimprej. |
| --- | --- |

(8)

Da bi bila učinkovita, je treba državno pomoč kmetom dodeliti čimprej.

| (9) | Komisija o naravi in združljivosti pomoči ni podala mnenja. |
| --- | --- |

(9)

Komisija o naravi in združljivosti pomoči ni podala mnenja.

| (10) | Izjemne okoliščine so tako podane, kar omogoča, da se taka pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom z odstopanjem in v obsegu, ki je nujno potreben za izboljšanje izrednih razmer — |
| --- | --- |

(10)

Izjemne okoliščine so tako podane, kar omogoča, da se taka pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom z odstopanjem in v obsegu, ki je nujno potreben za izboljšanje izrednih razmer —

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Izredna dodatna pomoč ciprskih oblasti za kmetijski sektor, ki znaša največ 67,5 milijona EUR, se šteje za združljivo s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Ciper.

V Luxembourgu, 20. oktobra 2008

Za Svet

Predsednik

J.-L. BORLOO

---

Komisija

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/9

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 2. julija 2008

o shemi državne pomoči C 1/04 (ex NN 158/03 in CP 15/2003) Zloraba ukrepa pomoči N 272/98, regionalni zakon št. 9 iz leta 1998

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2997)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/854/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 21. februarja 2003 prejela pritožbo, ki jo je evidentirala pod referenčno številko CP 15/2003. v zvezi z zlorabo sheme regionalne pomoči hotelski industriji na Sardiniji, ki jo je Komisija odobrila leta 1998 v zadevi N 272/98. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 21. februarja 2003 prejela pritožbo, ki jo je evidentirala pod referenčno številko CP 15/2003. v zvezi z zlorabo sheme regionalne pomoči hotelski industriji na Sardiniji, ki jo je Komisija odobrila leta 1998 v zadevi N 272/98.

| (2) | Z dopisom z dne 26. februarja 2003 (sklic D/51355) je Komisija zaprosila italijanske organe za pojasnilo. Z dopisom z dne 28. marca 2003 je Komisija soglašala s prošnjo italijanskih organov za podaljšanje roka za posredovanje informacij; informacije so bile naknadno predložene z dopisom z dne 22. aprila 2003 (sklic A/33012). |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 26. februarja 2003 (sklic D/51355) je Komisija zaprosila italijanske organe za pojasnilo. Z dopisom z dne 28. marca 2003 je Komisija soglašala s prošnjo italijanskih organov za podaljšanje roka za posredovanje informacij; informacije so bile naknadno predložene z dopisom z dne 22. aprila 2003 (sklic A/33012).

| (3) | Komisija se je 3. februarja 2004 v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES odločila, da sproži formalni postopek preiskave o mogoči zlorabi ukrepa pomoči št. N 272/98. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je 3. februarja 2004 v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES odločila, da sproži formalni postopek preiskave o mogoči zlorabi ukrepa pomoči št. N 272/98. Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe.

| (4) | Z dopisom z dne 10. marca 2004 (sklic D/5172) je Komisija soglašala s prošnjo italijanskih organov za podaljšanje roka za predložitev informacij; italijanski organi so predložili pripombe z dopisom z dne 19. aprila 2004, ki ga je Komisija evidentirala 26. aprila 2004 (sklic A/32956). |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 10. marca 2004 (sklic D/5172) je Komisija soglašala s prošnjo italijanskih organov za podaljšanje roka za predložitev informacij; italijanski organi so predložili pripombe z dopisom z dne 19. aprila 2004, ki ga je Komisija evidentirala 26. aprila 2004 (sklic A/32956).

| (5) | Z dopisom z dne 30. aprila 2004, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, je Komisija prejela pripombe ene zainteresirane stranke, tj. prejemnika pomoči na podlagi sheme. Komisija ni prejela nobenih dodatnih pripomb pritožnika. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 30. aprila 2004, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, je Komisija prejela pripombe ene zainteresirane stranke, tj. prejemnika pomoči na podlagi sheme. Komisija ni prejela nobenih dodatnih pripomb pritožnika.

| (6) | Z dopisom s sklicno številko D/53359 z dne 13. maja 2004 je Komisija te pripombe posredovala italijanskim organom, s čimer jim je dala možnost odgovora. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom s sklicno številko D/53359 z dne 13. maja 2004 je Komisija te pripombe posredovala italijanskim organom, s čimer jim je dala možnost odgovora.

| (7) | Italijanski organi se niso odzvali na predložene pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Italijanski organi se niso odzvali na predložene pripombe.

| (8) | 7. decembra 2004 je bil v Bruslju sestanek z italijanskimi organi. |
| --- | --- |

(8)

7. decembra 2004 je bil v Bruslju sestanek z italijanskimi organi.

| (9) | Z dopisom z dne 28. junija 2005, ki ga je Komisija evidentirala 30. junija 2005 (sklic A/35257), so italijanski organi predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(9)

Z dopisom z dne 28. junija 2005, ki ga je Komisija evidentirala 30. junija 2005 (sklic A/35257), so italijanski organi predložili dodatne informacije.

| (10) | Komisija se je 22. novembra 2006 odločila, da popravi in razširi obseg preiskave; ta odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je v njej pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(10)

Komisija se je 22. novembra 2006 odločila, da popravi in razširi obseg preiskave; ta odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je v njej pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo pripombe.

| (11) | Niti italijanski organi niti katera koli druga zainteresirana stranka se niso odzvali na popravek in razširitev obsega preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Niti italijanski organi niti katera koli druga zainteresirana stranka se niso odzvali na popravek in razširitev obsega preiskave.

2.   OPIS UKREPA

| (12) | V shemi pomoči št. N 272/98 so predvidene donacije za začetne naložbe v hotelsko industrijo na Sardiniji. Shema je regionalna, odobrena pa je bila leta 1998, ko je Komisija ocenila, da je združljiva s skupnim trgom na podlagi oprostitve iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES (4). |
| --- | --- |

(12)

V shemi pomoči št. N 272/98 so predvidene donacije za začetne naložbe v hotelsko industrijo na Sardiniji. Shema je regionalna, odobrena pa je bila leta 1998, ko je Komisija ocenila, da je združljiva s skupnim trgom na podlagi oprostitve iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES (4).

| (13) | V shemi sta predvideni dve vrsti pomoči:






  (a) | zagotavljanje pomoči za začetne naložbe v obliki donacij in subvencioniranih posojil; |
| --- | --- | --- |

(13)

V shemi sta predvideni dve vrsti pomoči:

(a)

zagotavljanje pomoči za začetne naložbe v obliki donacij in subvencioniranih posojil;

| (b) | v členu 9 regionalnega zakona št. 9 z dne 11. marca 1998 je določena pomoč za tekoče poslovanje v obliki subvencije za obresti v skladu s pravilom de minimis. |
| --- | --- |

(b)

v členu 9 regionalnega zakona št. 9 z dne 11. marca 1998 je določena pomoč za tekoče poslovanje v obliki subvencije za obresti v skladu s pravilom de minimis.

Ta odločba ne zadeva drugega dela sheme, ki je tukaj naveden le za razlago okoliščin.

| (14) | Ob priglasitvi sheme so italijanski organi predložili besedilo regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998, vendar pa takrat niso poslali nobene izvedbene zakonodaje. |
| --- | --- |

(14)

Ob priglasitvi sheme so italijanski organi predložili besedilo regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998, vendar pa takrat niso poslali nobene izvedbene zakonodaje.

| (15) | Komisija je v odločbi o odobritvi sheme opisala ukrepe, kot sledi.






  (a) | Namen sheme je bil dodeliti pomoč za začetne naložbe v turističnem sektorju. |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisija je v odločbi o odobritvi sheme opisala ukrepe, kot sledi.

(a)

Namen sheme je bil dodeliti pomoč za začetne naložbe v turističnem sektorju.

| (b) | Pomoč je bila v obliki donacij z intenzivnostjo pomoči do 40 % upravičenih stroškov in posojil pod ugodnimi pogoji za pokritje do 35 % upravičenih stroškov (subvencija za obresti bi lahko znižala referenčno obrestno mero do 60 %). |
| --- | --- |

(b)

Pomoč je bila v obliki donacij z intenzivnostjo pomoči do 40 % upravičenih stroškov in posojil pod ugodnimi pogoji za pokritje do 35 % upravičenih stroškov (subvencija za obresti bi lahko znižala referenčno obrestno mero do 60 %).

| (c) | V odločbi je bila izrecno navedena zaveza italijanskih organov, da bodo prilagodili intenzivnost pomoči, ko bo odobrena italijanska karta regionalne pomoči za obdobje 2000–2006. |
| --- | --- |

(c)

V odločbi je bila izrecno navedena zaveza italijanskih organov, da bodo prilagodili intenzivnost pomoči, ko bo odobrena italijanska karta regionalne pomoči za obdobje 2000–2006.

| (d) | Trajanje sheme je bilo neomejeno; proračunska sredstva so bila v višini 2,6 milijona EUR za prvo leto izvajanja. |
| --- | --- |

(d)

Trajanje sheme je bilo neomejeno; proračunska sredstva so bila v višini 2,6 milijona EUR za prvo leto izvajanja.

| (e) | Zahtevki za pomoč so morali biti predloženi pred začetkom izvajanja dela pri projektu. |
| --- | --- |

(e)

Zahtevki za pomoč so morali biti predloženi pred začetkom izvajanja dela pri projektu.

| (f) | Pomoč v obliki subvencije za obresti bi bila lahko v nekaterih okoliščinah dodeljena za naložbo, izvedeno pred začetkom izvajanja prejšnjega regionalnega zakona št. 40 iz leta 1993. V skladu z zavezo italijanskih organov bi bila taka pomoč le de minimis. |
| --- | --- |

(f)

Pomoč v obliki subvencije za obresti bi bila lahko v nekaterih okoliščinah dodeljena za naložbo, izvedeno pred začetkom izvajanja prejšnjega regionalnega zakona št. 40 iz leta 1993. V skladu z zavezo italijanskih organov bi bila taka pomoč le de minimis.

| (16) | Potem ko je Komisija odobrila shemo, je regionalna vlada Sardinije sprejela odredbo (decreto) in številne odločbe (deliberazioni) za izvajanje sheme. Odredba št. 285 je bila sprejeta aprila 1999 (5), sledilo pa ji je več upravnih ukrepov, zlasti odločbi št. 33/4 in 33/6 z dne 27. julija 2000. Odločba št. 33/6 velja skupaj z odločbo št. 33/4 in je v njej navedeno, da je v nekaterih izjemnih primerih pomoč mogoče dodeliti, čeprav se je delo pri projektu začelo izvajati, preden je bil zahtevek predložen. |
| --- | --- |

(16)

Potem ko je Komisija odobrila shemo, je regionalna vlada Sardinije sprejela odredbo (decreto) in številne odločbe (deliberazioni) za izvajanje sheme. Odredba št. 285 je bila sprejeta aprila 1999 (5), sledilo pa ji je več upravnih ukrepov, zlasti odločbi št. 33/4 in 33/6 z dne 27. julija 2000. Odločba št. 33/6 velja skupaj z odločbo št. 33/4 in je v njej navedeno, da je v nekaterih izjemnih primerih pomoč mogoče dodeliti, čeprav se je delo pri projektu začelo izvajati, preden je bil zahtevek predložen.

| (17) | Po sprejetju italijanske regionalne karte pomoči za obdobje 2000–2006 (6) so bile intenzivnosti pomoči iz sheme prilagojene. Z dopisom z dne 2. novembra 2000 (sklic A/39177) so italijanski organi obvestili Komisijo o izvedbenih ukrepih, ki so bili sprejeti kot del izvajanja ustreznih ukrepov, ki so potrdili:






  (a) | da so bile intenzivnosti pomoči prilagojene v skladu z zgornjimi mejami, ki se uporabljajo v skladu z italijansko regionalno karto pomoči za obdobje 2000–2006 (glej zlasti odločbo št. 34/73 z dne 8. avgusta 2000), in |
| --- | --- | --- |

(17)

Po sprejetju italijanske regionalne karte pomoči za obdobje 2000–2006 (6) so bile intenzivnosti pomoči iz sheme prilagojene. Z dopisom z dne 2. novembra 2000 (sklic A/39177) so italijanski organi obvestili Komisijo o izvedbenih ukrepih, ki so bili sprejeti kot del izvajanja ustreznih ukrepov, ki so potrdili:

(a)

da so bile intenzivnosti pomoči prilagojene v skladu z zgornjimi mejami, ki se uporabljajo v skladu z italijansko regionalno karto pomoči za obdobje 2000–2006 (glej zlasti odločbo št. 34/73 z dne 8. avgusta 2000), in

| (b) | da je bilo načelo nujnosti pomoči upoštevano (glej zlasti člen 6 odločbe št. 33/4 z dne 27. julija 2000, v katerem je izrecno navedeno, da so stroški upravičeni, če nastanejo po predložitvi zahtevka za odobritev financiranja) (7). |
| --- | --- |

(b)

da je bilo načelo nujnosti pomoči upoštevano (glej zlasti člen 6 odločbe št. 33/4 z dne 27. julija 2000, v katerem je izrecno navedeno, da so stroški upravičeni, če nastanejo po predložitvi zahtevka za odobritev financiranja) (7).

| (18) | Na podlagi informacij, ki so jih predložili italijanski organi, je Komisija v dopisu z dne 17. maja 2001 ugotovila, da je Italija sprejela predlog o ustreznih ukrepih, in potrdila, da je bila shema zdaj usklajena s smernicami o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1998 (v nadaljnjem besedilu: smernice 1998) (8). |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi informacij, ki so jih predložili italijanski organi, je Komisija v dopisu z dne 17. maja 2001 ugotovila, da je Italija sprejela predlog o ustreznih ukrepih, in potrdila, da je bila shema zdaj usklajena s smernicami o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1998 (v nadaljnjem besedilu: smernice 1998) (8).

| (19) | Shema je delovala na podlagi objavljenih razpisov, ki so pozivali zainteresirane stranke, naj predložijo zahtevke za pomoč v skladu z zgoraj navedenimi odločbami. |
| --- | --- |

(19)

Shema je delovala na podlagi objavljenih razpisov, ki so pozivali zainteresirane stranke, naj predložijo zahtevke za pomoč v skladu z zgoraj navedenimi odločbami.

| (20) | Italijanski organi navajajo, da je bil prvi razpis, ki je pozival zainteresirane stranke, naj predložijo uradni zahtevek za financiranje na podlagi sheme (t.i. razpis 2000), objavljen leta 2001. |
| --- | --- |

(20)

Italijanski organi navajajo, da je bil prvi razpis, ki je pozival zainteresirane stranke, naj predložijo uradni zahtevek za financiranje na podlagi sheme (t.i. razpis 2000), objavljen leta 2001.

| (21) | Glede na informacije, ki so bile na voljo, je prvemu razpisu sledilo sprejetje naslednjih odločb:






  — | regionalna vlada je 31. januarja 2002 sprejela odločbo št. 3/24 in v njej predlagala začetni seznam prejemnikov pomoči v nekaterih sektorjih. Uporabljena so bila merila za izbiro, ki so navedena v odločbi št. 33/4 in podrobneje opredeljena v okrožnici z dne 21. novembra 2000; |
| --- | --- | --- |

(21)

Glede na informacije, ki so bile na voljo, je prvemu razpisu sledilo sprejetje naslednjih odločb:

—

regionalna vlada je 31. januarja 2002 sprejela odločbo št. 3/24 in v njej predlagala začetni seznam prejemnikov pomoči v nekaterih sektorjih. Uporabljena so bila merila za izbiro, ki so navedena v odločbi št. 33/4 in podrobneje opredeljena v okrožnici z dne 21. novembra 2000;

| — | regionalna vlada je 16. aprila 2002 sprejela odločbo št. 12/17 ter v njej spremenila zgoraj omenjeni seznam prejemnikov in predlagala dodatni seznam; |
| --- | --- |

—

regionalna vlada je 16. aprila 2002 sprejela odločbo št. 12/17 ter v njej spremenila zgoraj omenjeni seznam prejemnikov in predlagala dodatni seznam;

| — | regionalna vlada je 18. julija 2002 sprejela odločbo št. 23/40 o sprejetju seznama projektov, upravičenih glede na razpis 2000; |
| --- | --- |

—

regionalna vlada je 18. julija 2002 sprejela odločbo št. 23/40 o sprejetju seznama projektov, upravičenih glede na razpis 2000;

| — | regionalna vlada je 7. februarja 2003 sprejela odločbo št. 5/38 in z njo odpravila napake v zvezi z nekaterimi prejemniki pomoči, ki so omenjeni v odločbi št. 23/40. |
| --- | --- |

—

regionalna vlada je 7. februarja 2003 sprejela odločbo št. 5/38 in z njo odpravila napake v zvezi z nekaterimi prejemniki pomoči, ki so omenjeni v odločbi št. 23/40.

| (22) | V informacijah, predloženih 22. aprila 2003 (sklic A/33012, evidentiranih pri Komisiji 28. aprila 2003), italijanski organi na strani 13 navajajo, da so se „v interesu regije“ odločili „vključiti v razvrstitev nekatere tako imenovane ‚kritične‘ projekte (tj. projekte, ki so se začeli izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč, vendar po začetku veljavnosti zakona z dne 5. aprila 1998)“. Zato je bila leta 2002 po njihovih navedbah pomoč dodeljena najmanj 28 naložbenim projektom, ki so se začeli pred predložitvijo zahtevka za pomoč, celotni znesek omenjene pomoči pa je bil približno 24 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(22)

V informacijah, predloženih 22. aprila 2003 (sklic A/33012, evidentiranih pri Komisiji 28. aprila 2003), italijanski organi na strani 13 navajajo, da so se „v interesu regije“ odločili „vključiti v razvrstitev nekatere tako imenovane ‚kritične‘ projekte (tj. projekte, ki so se začeli izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč, vendar po začetku veljavnosti zakona z dne 5. aprila 1998)“. Zato je bila leta 2002 po njihovih navedbah pomoč dodeljena najmanj 28 naložbenim projektom, ki so se začeli pred predložitvijo zahtevka za pomoč, celotni znesek omenjene pomoči pa je bil približno 24 milijonov EUR.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (23) | Komisija je ob sprožitvi uradnega postopka preiskave opozorila na dejstvo, da je v točki 4.2 smernic 1998 navedeno, da mora biti zahtevek za pomoč predložen pred začetkom izvajanja dela pri projektu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je ob sprožitvi uradnega postopka preiskave opozorila na dejstvo, da je v točki 4.2 smernic 1998 navedeno, da mora biti zahtevek za pomoč predložen pred začetkom izvajanja dela pri projektu.

| (24) | Komisija je tudi izpostavila, da je bila ta obveznost ponovljena v odločitvi iz leta 1998, v kateri se je Komisija navedla, da ne bo predložila nobenega ugovora glede sheme regionalne pomoči hotelski industriji v regiji Sardinija (ukrep pomoči št. N 272/1998). |
| --- | --- |

(24)

Komisija je tudi izpostavila, da je bila ta obveznost ponovljena v odločitvi iz leta 1998, v kateri se je Komisija navedla, da ne bo predložila nobenega ugovora glede sheme regionalne pomoči hotelski industriji v regiji Sardinija (ukrep pomoči št. N 272/1998).

| (25) | Čeprav je bilo v odločitvi Komisije navedeno, da so morali prejemniki vložiti prošnjo za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu, in čeprav so med izvajanjem ustreznih ukrepov po začetku veljavnosti smernic 1998 italijanski organi izrecno potrdili, da je bila obveznost upoštevana (9), so le-ti sprejeli več izvedbenih ukrepov, ki jih niso nikoli predložili Komisiji (zlasti odločbo z dne 22. decembra 1998 in odločbo št. 33/6 z dne 27. julija 2000) in v katerih so dovoljevali dodelitev pomoči za projekte, ki so se začeli pred datumom predložitve zahtevka, čeprav izjemoma in le v prvem letu izvajanja sheme na podlagi prvega razpisa za zahtevke. Komisija je zato zavzela stališče, da italijanski organi niso izpolnili obveznosti, ki so jim bile naložene z odločbo Komisije o odobritvi sheme, ali zahtev iz smernic o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(25)

Čeprav je bilo v odločitvi Komisije navedeno, da so morali prejemniki vložiti prošnjo za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu, in čeprav so med izvajanjem ustreznih ukrepov po začetku veljavnosti smernic 1998 italijanski organi izrecno potrdili, da je bila obveznost upoštevana (9), so le-ti sprejeli več izvedbenih ukrepov, ki jih niso nikoli predložili Komisiji (zlasti odločbo z dne 22. decembra 1998 in odločbo št. 33/6 z dne 27. julija 2000) in v katerih so dovoljevali dodelitev pomoči za projekte, ki so se začeli pred datumom predložitve zahtevka, čeprav izjemoma in le v prvem letu izvajanja sheme na podlagi prvega razpisa za zahtevke. Komisija je zato zavzela stališče, da italijanski organi niso izpolnili obveznosti, ki so jim bile naložene z odločbo Komisije o odobritvi sheme, ali zahtev iz smernic o državni regionalni pomoči.

| (26) | Zato je Komisija menila, da bi bil lahko spodbujevalni učinek pomoči oslabljen, če noben zahtevek za pomoč ni bil predložen pred začetkom izvajanja dela pri projektu. To lahko kaže na primer zlorabe ukrepa pomoči št. N 272/98, ki je zajet v členu 16 Uredbe (ES) št. 659/99 (v nadaljnjem besedilu: Postopkovna uredba) (10), in Komisija je dvomila, da bi bila pomoč, dodeljena za naložbe, ki so se začele pred datumom zahtevka za pomoč, združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(26)

Zato je Komisija menila, da bi bil lahko spodbujevalni učinek pomoči oslabljen, če noben zahtevek za pomoč ni bil predložen pred začetkom izvajanja dela pri projektu. To lahko kaže na primer zlorabe ukrepa pomoči št. N 272/98, ki je zajet v členu 16 Uredbe (ES) št. 659/99 (v nadaljnjem besedilu: Postopkovna uredba) (10), in Komisija je dvomila, da bi bila pomoč, dodeljena za naložbe, ki so se začele pred datumom zahtevka za pomoč, združljiva s skupnim trgom.

4.   RAZLOGI ZA POPRAVLJANJE IN RAZŠIRITEV OBSEGA POSTOPKA

| (27) | Komisija je v prvi odločitvi o sprožitvi postopka preiskave svojo analizo osredotočila na dejstvo, da ni bila nikoli obveščena o ukrepih za izvajanje sheme. V odločitvi ni bila omenjena odločba št. 33/6. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v prvi odločitvi o sprožitvi postopka preiskave svojo analizo osredotočila na dejstvo, da ni bila nikoli obveščena o ukrepih za izvajanje sheme. V odločitvi ni bila omenjena odločba št. 33/6.

| (28) | Vendar pa je pomoč, omenjena v odstavku 22, izhajala iz odločbe št. 33/6 in ne iz odločbe št. 33/4, kakor je bilo napačno navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka z dne 3. februarja 2004. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa je pomoč, omenjena v odstavku 22, izhajala iz odločbe št. 33/6 in ne iz odločbe št. 33/4, kakor je bilo napačno navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka z dne 3. februarja 2004.

| (29) | V odločitvi, s katero se je sprva sprožil formalni postopek preiskave, je bila tudi navedena zloraba odobrene sheme pomoči v smislu člena 16. Člen 16 se na splošno nanaša na primere, ko prejemnik odobrene pomoči to uporablja v nasprotju s pogoji odločbe o odobritvi individualne pomoči ali pogodbe o pomoči, in ne na primere, ko država članica spremeni obstoječo shemo pomoči z namenom uvajanja nove, nezakonite pomoči (člen 1(c) in (f) Postopkovne uredbe). |
| --- | --- |

(29)

V odločitvi, s katero se je sprva sprožil formalni postopek preiskave, je bila tudi navedena zloraba odobrene sheme pomoči v smislu člena 16. Člen 16 se na splošno nanaša na primere, ko prejemnik odobrene pomoči to uporablja v nasprotju s pogoji odločbe o odobritvi individualne pomoči ali pogodbe o pomoči, in ne na primere, ko država članica spremeni obstoječo shemo pomoči z namenom uvajanja nove, nezakonite pomoči (člen 1(c) in (f) Postopkovne uredbe).

| (30) | Komisija je iz teh razlogov in da bi se izognila kakršnim koli mogočim nesporazumom, menila, da je treba popraviti in razširiti obseg preiskave ter pozvati Italijo in zainteresirane stranke, naj podajo dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je iz teh razlogov in da bi se izognila kakršnim koli mogočim nesporazumom, menila, da je treba popraviti in razširiti obseg preiskave ter pozvati Italijo in zainteresirane stranke, naj podajo dodatne pripombe.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (31) | Po objavi odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave iz leta 2004 v Uradnem listu Evropske unije je Komisija prejela pripombe od naslednje zainteresirane stranke:






  — | Grand Hotela Abi d’Oru SpA. |
| --- | --- | --- |

(31)

Po objavi odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave iz leta 2004 v Uradnem listu Evropske unije je Komisija prejela pripombe od naslednje zainteresirane stranke:

—

Grand Hotela Abi d’Oru SpA.

Zainteresirana stranka je trdila, da je spodbujevalni učinek dejansko obstajal in da je bilo načelo nujnosti pomoči upoštevano.

| (32) | Zainteresirana stranka je iz naslednjih razlogov menila, da sta bila spodbujevalni učinek in načelo nujnosti pomoči v celoti upoštevana:






  — | najprej, zainteresirana stranka je pred začetkom dela zaprosila za pomoč na podlagi druge sheme regionalne pomoči, in sicer št. N 715/99 (zakon št. 488 iz leta 1992) (11). Prošnja je bila dvakrat odobrena, vendar pomoč ni bila dodeljena zaradi proračunskih omejitev; |
| --- | --- | --- |

(32)

Zainteresirana stranka je iz naslednjih razlogov menila, da sta bila spodbujevalni učinek in načelo nujnosti pomoči v celoti upoštevana:

—

najprej, zainteresirana stranka je pred začetkom dela zaprosila za pomoč na podlagi druge sheme regionalne pomoči, in sicer št. N 715/99 (zakon št. 488 iz leta 1992) (11). Prošnja je bila dvakrat odobrena, vendar pomoč ni bila dodeljena zaradi proračunskih omejitev;

| — | ker zainteresirana stranka ni prejela pomoči na podlagi tiste sheme, in ob upoštevanju dejstva, da so bili ukrepi za izvajanje regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998 objavljeni v istem času (maj 1999), se je zainteresirana stranka odločila zaprositi za pomoč na podlagi sheme, ki je tukaj v postopku preiskave. Čeprav so se projekti že začeli izvajati, se je zainteresirana stranka zanašala na odobritev zahtevka na podlagi določb prvega izvedbenega ukrepa, odredbe št. 285/99, s katero je bila omogočena dodelitev pomoči za projekte, ki so se že začeli izvajati, pod pogojem, da so se začeli izvajati po začetku veljavnosti regionalnega zakona št. 9/1998 z dne 5. aprila 1998; |
| --- | --- |

—

ker zainteresirana stranka ni prejela pomoči na podlagi tiste sheme, in ob upoštevanju dejstva, da so bili ukrepi za izvajanje regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998 objavljeni v istem času (maj 1999), se je zainteresirana stranka odločila zaprositi za pomoč na podlagi sheme, ki je tukaj v postopku preiskave. Čeprav so se projekti že začeli izvajati, se je zainteresirana stranka zanašala na odobritev zahtevka na podlagi določb prvega izvedbenega ukrepa, odredbe št. 285/99, s katero je bila omogočena dodelitev pomoči za projekte, ki so se že začeli izvajati, pod pogojem, da so se začeli izvajati po začetku veljavnosti regionalnega zakona št. 9/1998 z dne 5. aprila 1998;

| — | zahtevek za pomoč, predložen na podlagi sheme pomoči, ki je zdaj v postopku preiskave, je le delno zadeval širši naložbeni projekt (upravičeni stroški prvotnega naložbenega projekta so znašali 10 500 000 EUR; upravičeni stroški, ki so zadevali zahtevek na podlagi sheme, ki je v preiskavi, so znašali 9 039 028 EUR); |
| --- | --- |

—

zahtevek za pomoč, predložen na podlagi sheme pomoči, ki je zdaj v postopku preiskave, je le delno zadeval širši naložbeni projekt (upravičeni stroški prvotnega naložbenega projekta so znašali 10 500 000 EUR; upravičeni stroški, ki so zadevali zahtevek na podlagi sheme, ki je v preiskavi, so znašali 9 039 028 EUR);

| — | nepomembno je bilo, da je bil zahtevek za pomoč na podlagi sheme pomoči v preiskavi predložen po začetku izvajanja dela, saj je bil ta zahtevek zgolj vnovična predložitev istega zahtevka, ki je bil prej predložen na podlagi druge sheme regionalne pomoči in povezan z istim naložbenim projektom. |
| --- | --- |

—

nepomembno je bilo, da je bil zahtevek za pomoč na podlagi sheme pomoči v preiskavi predložen po začetku izvajanja dela, saj je bil ta zahtevek zgolj vnovična predložitev istega zahtevka, ki je bil prej predložen na podlagi druge sheme regionalne pomoči in povezan z istim naložbenim projektom.

| (33) | Zainteresirana stranka je tudi trdila, da je bila pomoč nujna, navajajoč, da se ne bi odločila za tak naložbeni projekt, če javno financiranje ne bi bilo na voljo. Da bi začela izvajati naložbo pred dodelitvijo pomoči, se je zatekla h kratkoročnemu bančnemu posojilu. |
| --- | --- |

(33)

Zainteresirana stranka je tudi trdila, da je bila pomoč nujna, navajajoč, da se ne bi odločila za tak naložbeni projekt, če javno financiranje ne bi bilo na voljo. Da bi začela izvajati naložbo pred dodelitvijo pomoči, se je zatekla h kratkoročnemu bančnemu posojilu.

| (34) | Komisija po objavi odločitve o popravku in povečanju obsega postopka (12) ni prejela nobenih dodatnih pripomb. |
| --- | --- |

(34)

Komisija po objavi odločitve o popravku in povečanju obsega postopka (12) ni prejela nobenih dodatnih pripomb.

6.   PRIPOMBE ITALIJE

| (35) | V odgovor na ocene Komisije v dopisu o sprožitvi postopka so italijanski organi predstavili tri glavne argumente v zvezi z obstojem upravičenih pričakovanj, spodbujevalnim učinkom pomoči in določitvijo praga de minimis. |
| --- | --- |

(35)

V odgovor na ocene Komisije v dopisu o sprožitvi postopka so italijanski organi predstavili tri glavne argumente v zvezi z obstojem upravičenih pričakovanj, spodbujevalnim učinkom pomoči in določitvijo praga de minimis.

| (36) | Italijanski organi so v svojih stališčih zahtevali priznanje upravičenih pričakovanj in se tudi sklicevali na načelo pravne varnosti. Najprej so pojasnili, da je bil regionalni zakon št. 9 iz leta 1998 po mnenju prejemnikov pomoči v nekem smislu nadaljevanje predhodne sheme, regionalnega zakona št. 40 iz leta 1993, ki je v zadevnem času še vedno veljal in ki je neprekinjeno deloval (shema št. N 611/93, kakor je bila spremenjena z N 250/01). Zaradi tega predhodnega sistema so imeli prejemniki upravičena pričakovanja, da bodo lahko prejeli subvencije, ko bodo predložili zahtevke, ne glede na to, ali se je projekt že začel izvajati ali ne. |
| --- | --- |

(36)

Italijanski organi so v svojih stališčih zahtevali priznanje upravičenih pričakovanj in se tudi sklicevali na načelo pravne varnosti. Najprej so pojasnili, da je bil regionalni zakon št. 9 iz leta 1998 po mnenju prejemnikov pomoči v nekem smislu nadaljevanje predhodne sheme, regionalnega zakona št. 40 iz leta 1993, ki je v zadevnem času še vedno veljal in ki je neprekinjeno deloval (shema št. N 611/93, kakor je bila spremenjena z N 250/01). Zaradi tega predhodnega sistema so imeli prejemniki upravičena pričakovanja, da bodo lahko prejeli subvencije, ko bodo predložili zahtevke, ne glede na to, ali se je projekt že začel izvajati ali ne.

| (37) | Italijanski organi so poudarili tudi, da so bili izvedbeni ukrepi sprejeti po tem, ko je Komisija odobrila shemo. Prvi tak ukrep, odredba št. 285 iz leta 1999, je bil sprejet 29. aprila 1999. V členu 17 te odredbe („prehodne določbe“) je navedeno, da so stroški, ki nastanejo po uveljavitvi zakona z dne 5. aprila 1998, upravičeni. Odredba je bila objavljena v uradnem listu regije Sardinija 8. maja 1999 (13). |
| --- | --- |

(37)

Italijanski organi so poudarili tudi, da so bili izvedbeni ukrepi sprejeti po tem, ko je Komisija odobrila shemo. Prvi tak ukrep, odredba št. 285 iz leta 1999, je bil sprejet 29. aprila 1999. V členu 17 te odredbe („prehodne določbe“) je navedeno, da so stroški, ki nastanejo po uveljavitvi zakona z dne 5. aprila 1998, upravičeni. Odredba je bila objavljena v uradnem listu regije Sardinija 8. maja 1999 (13).

| (38) | Italijanski organi so dodali, da je odredba št. 285 iz leta 1999 bila 27. julija 2000 razveljavljena z odločbo št. 33/3 z utemeljitvijo, da je bila nepravilna. Hkrati je regionalna vlada sprejela nove izvedbene ukrepe, ki so bili Komisiji priglašeni 20. septembra 2000. |
| --- | --- |

(38)

Italijanski organi so dodali, da je odredba št. 285 iz leta 1999 bila 27. julija 2000 razveljavljena z odločbo št. 33/3 z utemeljitvijo, da je bila nepravilna. Hkrati je regionalna vlada sprejela nove izvedbene ukrepe, ki so bili Komisiji priglašeni 20. septembra 2000.

| (39) | Italijanski organi so poudarili, da je ob sprejetju teh odločb 27. julija 2000 regija Sardinija morala upoštevati, da je objava uredbe št. 285/99 v uradnem listu ustvarila upravičena pričakovanja med prejemniki. Zato je bilo glede prvega razpisa za zahtevke odločeno, da bodo zahtevki za naložbene projekte, ki so se že začeli izvajati, odobreni v skladu s členom 9 regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998. V odločbi št. 33/6, „Prehodne določbe za prvi razpis za zahtevke“, je bilo torej navedeno, da bi bili stroški, če so zahtevki predloženi kot odgovor na prvi razpis, izjemoma upravičeni do pomoči, če bi nastali po 5. aprilu 1998, to je po datumu začetka veljavnosti regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998. |
| --- | --- |

(39)

Italijanski organi so poudarili, da je ob sprejetju teh odločb 27. julija 2000 regija Sardinija morala upoštevati, da je objava uredbe št. 285/99 v uradnem listu ustvarila upravičena pričakovanja med prejemniki. Zato je bilo glede prvega razpisa za zahtevke odločeno, da bodo zahtevki za naložbene projekte, ki so se že začeli izvajati, odobreni v skladu s členom 9 regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998. V odločbi št. 33/6, „Prehodne določbe za prvi razpis za zahtevke“, je bilo torej navedeno, da bi bili stroški, če so zahtevki predloženi kot odgovor na prvi razpis, izjemoma upravičeni do pomoči, če bi nastali po 5. aprilu 1998, to je po datumu začetka veljavnosti regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998.

| (40) | Italijanski organi so poudarili, da je Komisija z dopisom z dne 17. maja 2001 (sklic D/52027) v okviru izvajanja ustreznih ukrepov sklenila, da je bila shema združljiva s skupnim trgom, po tem, ko je od italijanskih oblasti zahtevala, naj izvajajo člen 9 zakona št. 9 iz leta 1998 v skladu s pravili de minimis iz Uredbe (ES) št. 69/2001. |
| --- | --- |

(40)

Italijanski organi so poudarili, da je Komisija z dopisom z dne 17. maja 2001 (sklic D/52027) v okviru izvajanja ustreznih ukrepov sklenila, da je bila shema združljiva s skupnim trgom, po tem, ko je od italijanskih oblasti zahtevala, naj izvajajo člen 9 zakona št. 9 iz leta 1998 v skladu s pravili de minimis iz Uredbe (ES) št. 69/2001.

| (41) | Prav tako so pojasnili, da je po začetku veljavnosti odločbe z dne 27. julija 2000 praktično izvajanje sheme zahtevalo, naj se zahtevki za pomoč, ki so bili predloženi pred objavo prvega razpisa, znova predložijo v novi obliki. |
| --- | --- |

(41)

Prav tako so pojasnili, da je po začetku veljavnosti odločbe z dne 27. julija 2000 praktično izvajanje sheme zahtevalo, naj se zahtevki za pomoč, ki so bili predloženi pred objavo prvega razpisa, znova predložijo v novi obliki.

| (42) | Italijanski organi so ponovili, da je spodbujevalni učinek dejansko obstajal, saj so bile donacije potrebne za poravnavo bančnih posojil za obdobje med nastankom stroškov in plačilom pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Italijanski organi so ponovili, da je spodbujevalni učinek dejansko obstajal, saj so bile donacije potrebne za poravnavo bančnih posojil za obdobje med nastankom stroškov in plačilom pomoči.

| (43) | Nazadnje, italijanski organi so navedli, da so morali prejemniki izbrati referenčno shemo regionalne pomoči, saj jim ni bilo dovoljeno predložiti zahtevkov na podlagi drugih shem pomoči za isti projekt. Poudarili so, da sta se shema regionalne pomoči Sardinije, ustanovljena z regionalnim zakonom št. 9 iz leta 1998 (N 272/98), in shema regionalne pomoči na ravni države, ustanovljena z nacionalnim zakonom št. 488 iz leta 1992 (N 715/99), izključevali. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, italijanski organi so navedli, da so morali prejemniki izbrati referenčno shemo regionalne pomoči, saj jim ni bilo dovoljeno predložiti zahtevkov na podlagi drugih shem pomoči za isti projekt. Poudarili so, da sta se shema regionalne pomoči Sardinije, ustanovljena z regionalnim zakonom št. 9 iz leta 1998 (N 272/98), in shema regionalne pomoči na ravni države, ustanovljena z nacionalnim zakonom št. 488 iz leta 1992 (N 715/99), izključevali.

| (44) | Italijanski organi so zatrdili, da je bilo načelo spodbujevalnega učinka upoštevano tudi v primerih, ko se je projekt začel izvajati pred predložitvijo zahtevka po členu 9 regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998. Trdili so, da je bil del dodeljene pomoči pred predložitvijo zahtevkov zajet v pravilu de minimis. Del pomoči pod pragom 100 000 EUR, ki je bil dodeljen pred zahtevkom, je bilo treba obravnavati ločeno, upoštevali pa so se le stroški, ki so nastali pred tistim datumom, in ne celotni stroški projekta. Ti premisleki so veljali za 12 od 28 projektov. |
| --- | --- |

(44)

Italijanski organi so zatrdili, da je bilo načelo spodbujevalnega učinka upoštevano tudi v primerih, ko se je projekt začel izvajati pred predložitvijo zahtevka po členu 9 regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998. Trdili so, da je bil del dodeljene pomoči pred predložitvijo zahtevkov zajet v pravilu de minimis. Del pomoči pod pragom 100 000 EUR, ki je bil dodeljen pred zahtevkom, je bilo treba obravnavati ločeno, upoštevali pa so se le stroški, ki so nastali pred tistim datumom, in ne celotni stroški projekta. Ti premisleki so veljali za 12 od 28 projektov.

| (45) | Po obvestilu o popravku in razširitvi postopka ni bilo prejetih nobenih dodatnih pripomb. |
| --- | --- |

(45)

Po obvestilu o popravku in razširitvi postopka ni bilo prejetih nobenih dodatnih pripomb.

7.   OCENA UKREPA

| (46) | V oceni sheme št. N 272/98 je bilo ugotovljeno, da je ukrep temeljil na državni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj je zadostil vsem merilom, ki so bila tam določena. |
| --- | --- |

(46)

V oceni sheme št. N 272/98 je bilo ugotovljeno, da je ukrep temeljil na državni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, saj je zadostil vsem merilom, ki so bila tam določena.

| (47) | Z ukrepom se zagotavlja gospodarska prednost posebni kategoriji prejemnikov z zniževanjem njihovih običajnih stroškov. Prednost je dodeljena z državnimi sredstvi in bi lahko izkrivljala konkurenco, saj krepi finančni položaj nekaterih podjetij v primerjavi z njihovo konkurenco. Ker lastniki hotelov v različnih državah članicah tekmujejo v privabljanju turistov, bo podpora turističnemu sektorju po vsej verjetnosti vplivala na trgovino znotraj Skupnosti (14). |
| --- | --- |

(47)

Z ukrepom se zagotavlja gospodarska prednost posebni kategoriji prejemnikov z zniževanjem njihovih običajnih stroškov. Prednost je dodeljena z državnimi sredstvi in bi lahko izkrivljala konkurenco, saj krepi finančni položaj nekaterih podjetij v primerjavi z njihovo konkurenco. Ker lastniki hotelov v različnih državah članicah tekmujejo v privabljanju turistov, bo podpora turističnemu sektorju po vsej verjetnosti vplivala na trgovino znotraj Skupnosti (14).

| (48) | Shema pomoči, ki je bila priglašena Komisiji in jo je ta odobrila po členu 4(3) Uredbe (ES) št. 659/99, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(48)

Shema pomoči, ki je bila priglašena Komisiji in jo je ta odobrila po členu 4(3) Uredbe (ES) št. 659/99, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (49) | V smislu izvajanja ustreznih ukrepov je bila v odločbi št. 34/73 prilagojena intenzivnost pomoči novim zgornjim mejam regionalne karte pomoči, s čimer je bila zagotovljena združljivost s smernicami 1998, medtem ko je bila z odločbo št. 33/4 zagotovljena skladnost z načelom spodbujevalnega učinka; Komisija je zato sklenila, da ti odločbi nista dodali nikakršnega novega elementa predhodno odobreni shemi pomoči, to je shemi št. N 272/98. |
| --- | --- |

(49)

V smislu izvajanja ustreznih ukrepov je bila v odločbi št. 34/73 prilagojena intenzivnost pomoči novim zgornjim mejam regionalne karte pomoči, s čimer je bila zagotovljena združljivost s smernicami 1998, medtem ko je bila z odločbo št. 33/4 zagotovljena skladnost z načelom spodbujevalnega učinka; Komisija je zato sklenila, da ti odločbi nista dodali nikakršnega novega elementa predhodno odobreni shemi pomoči, to je shemi št. N 272/98.

| (50) | Komisija zavzema stališče, da je bila s prehodnimi določbami, ki so bile uvedene z odredbo št. 285 iz leta 1999, morda spremenjena shema, ki jo je Komisija prvotno odobrila. Komisija se ni nikoli opredelila glede tega izvedbenega ukrepa, vendar dopušča, da ni nikoli veljal, saj je bil razveljavljen z odločbo št. 33/3. |
| --- | --- |

(50)

Komisija zavzema stališče, da je bila s prehodnimi določbami, ki so bile uvedene z odredbo št. 285 iz leta 1999, morda spremenjena shema, ki jo je Komisija prvotno odobrila. Komisija se ni nikoli opredelila glede tega izvedbenega ukrepa, vendar dopušča, da ni nikoli veljal, saj je bil razveljavljen z odločbo št. 33/3.

| (51) | Shema št. N 272/98 je bila 27. julija 2000 znova spremenjena s sprejetjem odločb št. 33/4 in 33/6. Kot je pojasnjeno zgoraj (v odstavkih od 16 do 21), je bil z odločbo št. 33/6 spremenjen priglašeni ukrep, kar pa ni bilo združljivo s pogoji odločbe Komisije za odobritev pomoči. |
| --- | --- |

(51)

Shema št. N 272/98 je bila 27. julija 2000 znova spremenjena s sprejetjem odločb št. 33/4 in 33/6. Kot je pojasnjeno zgoraj (v odstavkih od 16 do 21), je bil z odločbo št. 33/6 spremenjen priglašeni ukrep, kar pa ni bilo združljivo s pogoji odločbe Komisije za odobritev pomoči.

| (52) | Kot je pojasnjeno v odstavku 38, italijanski organi navajajo, da so uradno obvestili Komisijo o teh izvedbenih ukrepih kot del izvajanja ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

(52)

Kot je pojasnjeno v odstavku 38, italijanski organi navajajo, da so uradno obvestili Komisijo o teh izvedbenih ukrepih kot del izvajanja ustreznih ukrepov.

| (53) | Komisija zavzema stališče, da italijanski organi niso priglasili odločb, omenjenih zgoraj, in da so kot del izvajanja ustreznih ukrepov obvestili Komisijo, da se z odločbo št. 33/4 zagotavlja skladnost z načelom spodbujevalnega učinka. Med izvajanjem pa niso obvestili Komisije o odločbi št. 33/6 ter so tako kršili člen 88(3) Pogodbe ES in obveznost sodelovanja po členu 10 Pogodbe (15). |
| --- | --- |

(53)

Komisija zavzema stališče, da italijanski organi niso priglasili odločb, omenjenih zgoraj, in da so kot del izvajanja ustreznih ukrepov obvestili Komisijo, da se z odločbo št. 33/4 zagotavlja skladnost z načelom spodbujevalnega učinka. Med izvajanjem pa niso obvestili Komisije o odločbi št. 33/6 ter so tako kršili člen 88(3) Pogodbe ES in obveznost sodelovanja po členu 10 Pogodbe (15).

| (54) | Shema pomoči, ki se je zatem izvajala po zgoraj omenjenih izvedbenih določbah, je posledično v nasprotju s prvotno odločbo Komisije o odobritvi. |
| --- | --- |

(54)

Shema pomoči, ki se je zatem izvajala po zgoraj omenjenih izvedbenih določbah, je posledično v nasprotju s prvotno odločbo Komisije o odobritvi.

| (55) | Projekte pomoči, ki so se začeli izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč, je zato treba šteti za nezakonite. |
| --- | --- |

(55)

Projekte pomoči, ki so se začeli izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč, je zato treba šteti za nezakonite.

| (56) | Dvomom o združljivosti, ki jih je Komisija izrazila v dopisih z dne 3. februarja 2004 in 22. novembra 2006, s katerima je bil sprožen uradni postopek preiskave, niso nasprotovali niti italijanski organi niti zainteresirana stranka. Komisija zato potrjuje svojo oceno, ki jo je mogoče povzeti, kot sledi. |
| --- | --- |

(56)

Dvomom o združljivosti, ki jih je Komisija izrazila v dopisih z dne 3. februarja 2004 in 22. novembra 2006, s katerima je bil sprožen uradni postopek preiskave, niso nasprotovali niti italijanski organi niti zainteresirana stranka. Komisija zato potrjuje svojo oceno, ki jo je mogoče povzeti, kot sledi.

| (57) | Kot je bilo pojasnjeno, se je najmanj 28 projektov začelo izvajati takrat, ko niso bili upravičeni do pomoči na podlagi sheme. |
| --- | --- |

(57)

Kot je bilo pojasnjeno, se je najmanj 28 projektov začelo izvajati takrat, ko niso bili upravičeni do pomoči na podlagi sheme.

| (58) | V smernicah 1998 se zahteva, da mora biti zahtevek za pomoč predložen, preden se projekt začne izvajati. |
| --- | --- |

(58)

V smernicah 1998 se zahteva, da mora biti zahtevek za pomoč predložen, preden se projekt začne izvajati.

| (59) | Ta obveznost je bila ponovljena v odločbi Komisije iz leta 1998, v kateri Komisija ni vložila nobenega ugovora glede sheme regionalne pomoči hotelski industriji na Sardiniji (N 272/1998); v tej odločbi je izrecno navedeno, da so morali prejemniki pomoči zaprositi za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu. |
| --- | --- |

(59)

Ta obveznost je bila ponovljena v odločbi Komisije iz leta 1998, v kateri Komisija ni vložila nobenega ugovora glede sheme regionalne pomoči hotelski industriji na Sardiniji (N 272/1998); v tej odločbi je izrecno navedeno, da so morali prejemniki pomoči zaprositi za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu.

| (60) | Poleg tega so italijanski organi v smislu izvajanja ustreznih ukrepov, ki je sledilo začetku veljavnosti smernic 1998, predložili odločbo št. 33/4 z dne 27. julija 2000, v katere členu 6 je izrecno navedeno, da so stroški upravičeni, če nastanejo po predložitvi zahtevka za pomoč. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega so italijanski organi v smislu izvajanja ustreznih ukrepov, ki je sledilo začetku veljavnosti smernic 1998, predložili odločbo št. 33/4 z dne 27. julija 2000, v katere členu 6 je izrecno navedeno, da so stroški upravičeni, če nastanejo po predložitvi zahtevka za pomoč.

| (61) | Načelo nujnosti pomoči je splošno načelo, ki ga priznava Sodišče v sodbi v zadevi Philip Morris
   (16), in je nedvoumno bistven premislek, ko je treba določiti, ali so naložbe, ki jih izvajajo podjetja, upravičene do pomoči po smernicah 1998. V zgoraj omenjeni odločbi Komisije in smernicah je navedeno, da mora biti zahtevek za pomoč predložen, preden se delo pri projektu začne izvajati. |
| --- | --- |

(61)

Načelo nujnosti pomoči je splošno načelo, ki ga priznava Sodišče v sodbi v zadevi Philip Morris
   (16), in je nedvoumno bistven premislek, ko je treba določiti, ali so naložbe, ki jih izvajajo podjetja, upravičene do pomoči po smernicah 1998. V zgoraj omenjeni odločbi Komisije in smernicah je navedeno, da mora biti zahtevek za pomoč predložen, preden se delo pri projektu začne izvajati.

| (62) | Italijanski organi trdijo, da je sistem, ki deluje v Italiji, ustvaril upravičena pričakovanja, da bo donacija na razpolago le na podlagi predložitve zahtevka, ne glede na to, ali se je projekt že začel izvajati ali ne. |
| --- | --- |

(62)

Italijanski organi trdijo, da je sistem, ki deluje v Italiji, ustvaril upravičena pričakovanja, da bo donacija na razpolago le na podlagi predložitve zahtevka, ne glede na to, ali se je projekt že začel izvajati ali ne.

| (63) | Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj se z odločbo o odobritvi sheme regionalne pomoči, ki se preiskuje, zahteva, naj se zahtevek za pomoč predloži pred začetkom izvajanja dela pri projektu. |
| --- | --- |

(63)

Komisija ne more sprejeti tega argumenta, saj se z odločbo o odobritvi sheme regionalne pomoči, ki se preiskuje, zahteva, naj se zahtevek za pomoč predloži pred začetkom izvajanja dela pri projektu.

| (64) | Odločba št. 33/6 ni bila posredovana Komisiji, dokler ni bila vložena pritožba. Komisiji je bila poslana z obvestilom št. 5245 z dne 22. aprila 2003 med postopkom po pritožbi (CP 15/2003). Argument upravičenih pričakovanj, na katerega so se sklicevali italijanski organi, je nesprejemljiv, ker Komisija italijanskim organom ali kateri koli drugi zainteresirani stranki ni posredovala nobenih natančnih zagotovil, da bi lahko upravičeno pričakovali, da ta pogoj ne bo veljal. „V skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da lahko pravico do varstva upravičenih pričakovanj uveljavlja vsak posameznik, ki se znajde v položaju, v katerem je jasno, da je uprava Skupnosti povzročila upravičena pričakovanja ... Vendar se nihče ne more sklicevati na kršitev načela varstva upravičenih pričakovanj, če mu uprava Skupnosti ni posredovala natančnih zagotovil“ (17). |
| --- | --- |

(64)

Odločba št. 33/6 ni bila posredovana Komisiji, dokler ni bila vložena pritožba. Komisiji je bila poslana z obvestilom št. 5245 z dne 22. aprila 2003 med postopkom po pritožbi (CP 15/2003). Argument upravičenih pričakovanj, na katerega so se sklicevali italijanski organi, je nesprejemljiv, ker Komisija italijanskim organom ali kateri koli drugi zainteresirani stranki ni posredovala nobenih natančnih zagotovil, da bi lahko upravičeno pričakovali, da ta pogoj ne bo veljal. „V skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da lahko pravico do varstva upravičenih pričakovanj uveljavlja vsak posameznik, ki se znajde v položaju, v katerem je jasno, da je uprava Skupnosti povzročila upravičena pričakovanja ... Vendar se nihče ne more sklicevati na kršitev načela varstva upravičenih pričakovanj, če mu uprava Skupnosti ni posredovala natančnih zagotovil“ (17).

| (65) | Komisija niti ne more sprejeti argumentov, ki so jih predložili italijanski organi, glede na katere je spodbujevalni učinek obstajal, če je prejemnik zaprosil za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu na podlagi drugačne sheme regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(65)

Komisija niti ne more sprejeti argumentov, ki so jih predložili italijanski organi, glede na katere je spodbujevalni učinek obstajal, če je prejemnik zaprosil za pomoč pred začetkom izvajanja dela pri projektu na podlagi drugačne sheme regionalne pomoči.

| (66) | Komisija zavzema stališče, da spodbujevalnega učinka ni mogoče prenašati z ene sheme na drugo in da dejstvo, da je podjetje vložilo zahtevek po eni ali drugi shemi, ne more biti sprejeto kot primer upoštevanja načela spodbujevalnega učinka. Italijanski organi so sami poudarili (glej odstavek 43), da prejemnik pomoči ne sme predložiti več kot enega zahtevka za isti projekt po različnih shemah pomoči ter da se shema regionalne pomoči Sardinije, ustanovljena na podlagi regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998 (N 272/98), in shema regionalne pomoči, ustanovljena na podlagi nacionalnega zakona št. 488 iz leta 1992 (N 715/99), izključujeta. |
| --- | --- |

(66)

Komisija zavzema stališče, da spodbujevalnega učinka ni mogoče prenašati z ene sheme na drugo in da dejstvo, da je podjetje vložilo zahtevek po eni ali drugi shemi, ne more biti sprejeto kot primer upoštevanja načela spodbujevalnega učinka. Italijanski organi so sami poudarili (glej odstavek 43), da prejemnik pomoči ne sme predložiti več kot enega zahtevka za isti projekt po različnih shemah pomoči ter da se shema regionalne pomoči Sardinije, ustanovljena na podlagi regionalnega zakona št. 9 iz leta 1998 (N 272/98), in shema regionalne pomoči, ustanovljena na podlagi nacionalnega zakona št. 488 iz leta 1992 (N 715/99), izključujeta.

| (67) | Komisija tudi ne more sprejeti argumentov italijanskih oblasti, v skladu s katerimi spodbujevalni učinek obstaja, ker so donacije potrebne za vračilo bančnih posojil za obdobje od nastanka stroškov do plačila pomoči. Dejstvo, da je gospodarski subjekt pripravljen začeti delati in vzeti posojilo za financiranje stroškov, nikakor ne kaže, da je pomoč potrebna za nadaljevanje projekta ali da ta pomoč zagotavlja spodbudo za začetek izvajanja projekta, ki se sicer ne bi izvajal. Ravno nasprotno, dejstvo, da je gospodarski subjekt pripravljen začeti delo in prevzeti finančno tveganje, povezano s projektom, brez predložitve zahtevka za pomoč po ustrezni shemi, kaže, da pomoč ni potrebna za spodbudo. |
| --- | --- |

(67)

Komisija tudi ne more sprejeti argumentov italijanskih oblasti, v skladu s katerimi spodbujevalni učinek obstaja, ker so donacije potrebne za vračilo bančnih posojil za obdobje od nastanka stroškov do plačila pomoči. Dejstvo, da je gospodarski subjekt pripravljen začeti delati in vzeti posojilo za financiranje stroškov, nikakor ne kaže, da je pomoč potrebna za nadaljevanje projekta ali da ta pomoč zagotavlja spodbudo za začetek izvajanja projekta, ki se sicer ne bi izvajal. Ravno nasprotno, dejstvo, da je gospodarski subjekt pripravljen začeti delo in prevzeti finančno tveganje, povezano s projektom, brez predložitve zahtevka za pomoč po ustrezni shemi, kaže, da pomoč ni potrebna za spodbudo.

| (68) | Nazadnje, Komisija ne more sprejeti argumentov italijanskih organov glede pravila de minimis, saj se ni mogoče sklicevati na pravilo de minimis, da bi obšli obveznosti iz smernic, da je treba za zagotovitev načela spodbujevalnega učinka zahtevke predložiti pred začetkom izvajanja dela pri projektu. Vsota, ki jo je treba upoštevati, se mora nanašati na projekt v celoti in ne le na del, ki je bil dodeljen pred zahtevkom za pomoč. Komisija ne more sprejeti predloga, da bi morala začeto delo šteti za upravičeno po pravilu de minimis in ga s tem obravnavati zunaj okvira smernic. Poleg tega pri izračunu praga de minimis italijanski organi niso upoštevali projektov v celoti, pač pa je isti prejemnik lahko prejel pomoč de minimis iz drugih virov, in Komisija razume, da italijanski organi tega vidika niso upoštevali. |
| --- | --- |

(68)

Nazadnje, Komisija ne more sprejeti argumentov italijanskih organov glede pravila de minimis, saj se ni mogoče sklicevati na pravilo de minimis, da bi obšli obveznosti iz smernic, da je treba za zagotovitev načela spodbujevalnega učinka zahtevke predložiti pred začetkom izvajanja dela pri projektu. Vsota, ki jo je treba upoštevati, se mora nanašati na projekt v celoti in ne le na del, ki je bil dodeljen pred zahtevkom za pomoč. Komisija ne more sprejeti predloga, da bi morala začeto delo šteti za upravičeno po pravilu de minimis in ga s tem obravnavati zunaj okvira smernic. Poleg tega pri izračunu praga de minimis italijanski organi niso upoštevali projektov v celoti, pač pa je isti prejemnik lahko prejel pomoč de minimis iz drugih virov, in Komisija razume, da italijanski organi tega vidika niso upoštevali.

| (69) | Če povzamemo, Komisija zavzema stališče, da italijanski organi niso dokazali, da je bila pomoč dodeljena v skladu s pogoji odločbe Komisije o odobritvi. Tudi če bi to pomoč šteli za pomoč za tekoče poslovanje, je ne bi bilo mogoče šteti za združljivo. Po smernicah 1998 je pomoč za tekoče poslovanje v izjemnem primeru mogoče dodeliti regijam, upravičenim na podlagi izjeme po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Sardinija je bila upravičena do pomoči po členu 87(3)(a) v obdobju 1998–2006. Vendar razen pomoči de minimis na podlagi zadevne sheme ni bila odobrena nobena pomoč za tekoče poslovanje. Poleg tega niso italijanski organi predložili nobenega dokaza znotraj te preiskave, s katerim bi dokazali, da je bila pomoč upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju ali zaradi svoje narave, niti niso dokazali, da je sorazmerna s pomanjkljivostmi, ki jih želi ublažiti. |
| --- | --- |

(69)

Če povzamemo, Komisija zavzema stališče, da italijanski organi niso dokazali, da je bila pomoč dodeljena v skladu s pogoji odločbe Komisije o odobritvi. Tudi če bi to pomoč šteli za pomoč za tekoče poslovanje, je ne bi bilo mogoče šteti za združljivo. Po smernicah 1998 je pomoč za tekoče poslovanje v izjemnem primeru mogoče dodeliti regijam, upravičenim na podlagi izjeme po členu 87(3)(a) Pogodbe ES. Sardinija je bila upravičena do pomoči po členu 87(3)(a) v obdobju 1998–2006. Vendar razen pomoči de minimis na podlagi zadevne sheme ni bila odobrena nobena pomoč za tekoče poslovanje. Poleg tega niso italijanski organi predložili nobenega dokaza znotraj te preiskave, s katerim bi dokazali, da je bila pomoč upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju ali zaradi svoje narave, niti niso dokazali, da je sorazmerna s pomanjkljivostmi, ki jih želi ublažiti.

| (70) | Italijanski organi niso navedli nobenih razlogov, s katerimi bi dokazali, da bi bila lahko zadevna pomoč združljiva z drugimi določbami Pogodbe ES, pravili o državni pomoči, okviri ali smernicami. |
| --- | --- |

(70)

Italijanski organi niso navedli nobenih razlogov, s katerimi bi dokazali, da bi bila lahko zadevna pomoč združljiva z drugimi določbami Pogodbe ES, pravili o državni pomoči, okviri ali smernicami.

| (71) | Komisija niti ni mogla opredeliti nobene druge podlage za odobritev pomoči. Kot je pojasnjeno zgoraj, ukrep ne izpolnjuje pogojev za izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, v katerem je določena dodelitev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. Ukrepa ni mogoče obravnavati kot pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali ukrepa za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Italije, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES. Ukrep ni namenjen pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(71)

Komisija niti ni mogla opredeliti nobene druge podlage za odobritev pomoči. Kot je pojasnjeno zgoraj, ukrep ne izpolnjuje pogojev za izjemo po členu 87(3)(c) Pogodbe ES, v katerem je določena dodelitev pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe ES, ki zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. Ukrepa ni mogoče obravnavati kot pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali ukrepa za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Italije, kot je opredeljeno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES. Ukrep ni namenjen pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe ES.

| (72) | Komisija ima tako pomoč, ki je bila predvidoma dodeljena projektom, pri katerih se je delo začelo izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč po shemi regionalne pomoči hotelski industriji v regiji Sardinija, ki jo je Komisija odobrila leta 1998 (N 272/98) in ki se uveljavlja z odločbo št. 33/6 v povezavi s prvim razpisom za zahtevke, za nezdružljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(72)

Komisija ima tako pomoč, ki je bila predvidoma dodeljena projektom, pri katerih se je delo začelo izvajati pred predložitvijo zahtevka za pomoč po shemi regionalne pomoči hotelski industriji v regiji Sardinija, ki jo je Komisija odobrila leta 1998 (N 272/98) in ki se uveljavlja z odločbo št. 33/6 v povezavi s prvim razpisom za zahtevke, za nezdružljivo s skupnim trgom.

| (73) | Ta ugotovitev o nezdružljivosti se nanaša na celotno pomoč, ki je bila dodeljena projektom, katerih upravičeni stroški so nastali pred predložitvijo zahtevka za pomoč, na podlagi izvedbenih ukrepov, ki so veljali ob predložitvi zahtevka, ki presega znesek pomoči de minimis, do katerega je bil prejemnik upravičen v zadevnem času in ki je bil izračunan v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 69/2001. |
| --- | --- |

(73)

Ta ugotovitev o nezdružljivosti se nanaša na celotno pomoč, ki je bila dodeljena projektom, katerih upravičeni stroški so nastali pred predložitvijo zahtevka za pomoč, na podlagi izvedbenih ukrepov, ki so veljali ob predložitvi zahtevka, ki presega znesek pomoči de minimis, do katerega je bil prejemnik upravičen v zadevnem času in ki je bil izračunan v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 69/2001.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (74) | Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala zadevno pomoč in kršila člen 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(74)

Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala zadevno pomoč in kršila člen 88(3) Pogodbe ES.

| (75) | Komisija na podlagi svoje ocene sklepa, da pomoč, dodeljena zgoraj omenjenim projektom na podlagi sheme, imenovane „regionalni zakon št. 9 iz leta 1998 – zloraba pomoči N 272/98“, na podlagi prvega razpisa za zahtevke in odločbe št. 33/6, ne zadošča preskusom na podlagi smernic 1998. Ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena nezakonito in da je nezdružljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(75)

Komisija na podlagi svoje ocene sklepa, da pomoč, dodeljena zgoraj omenjenim projektom na podlagi sheme, imenovane „regionalni zakon št. 9 iz leta 1998 – zloraba pomoči N 272/98“, na podlagi prvega razpisa za zahtevke in odločbe št. 33/6, ne zadošča preskusom na podlagi smernic 1998. Ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena nezakonito in da je nezdružljiva s skupnim trgom po členu 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES.

| (76) | Ustaljena praksa Komisije v skladu s členom 87 Pogodbe ES je, da od prejemnikov nezdružljive pomoči, ki je bila dodeljena nezakonito, s čimer je bil kršen člen 88 Pogodbe ES, zahteva vračilo. Ta praksa se potrjuje s členom 14 Postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Ustaljena praksa Komisije v skladu s členom 87 Pogodbe ES je, da od prejemnikov nezdružljive pomoči, ki je bila dodeljena nezakonito, s čimer je bil kršen člen 88 Pogodbe ES, zahteva vračilo. Ta praksa se potrjuje s členom 14 Postopkovne uredbe.

| (77) | Italija mora zato sprejeti vse potrebne ukrepe, da od prejemnikov izterja pomoč. S tem namenom mora Italija zahtevati, naj prejemniki vrnejo pomoč v štirih mesecih od datuma priglasitve te odločbe. |
| --- | --- |

(77)

Italija mora zato sprejeti vse potrebne ukrepe, da od prejemnikov izterja pomoč. S tem namenom mora Italija zahtevati, naj prejemniki vrnejo pomoč v štirih mesecih od datuma priglasitve te odločbe.

| (78) | V členu 14(2) Postopkovne uredbe je navedeno, da vračilo pomoči na podlagi odločbe o vračilu vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačujejo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago prejemniku, do datuma vračila. |
| --- | --- |

(78)

V členu 14(2) Postopkovne uredbe je navedeno, da vračilo pomoči na podlagi odločbe o vračilu vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačujejo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago prejemniku, do datuma vračila.

| (79) | Obresti se izračunajo v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (18). Komisija predlaga Italiji, naj od morebitnih prejemnikov pomoči na podlagi sheme zahteva vračilo pomoči vključno z obrestmi v štirih mesecih od datuma te odločbe, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(79)

Obresti se izračunajo v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (18). Komisija predlaga Italiji, naj od morebitnih prejemnikov pomoči na podlagi sheme zahteva vračilo pomoči vključno z obrestmi v štirih mesecih od datuma te odločbe, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (80) | Komisija predlaga Italiji, naj zagotovi zahtevane informacije z vprašalnikom, ki je priložen v Prilogi k tej odločbi in ki ga sestavljata seznam zadevnih prejemnikov pomoči in jasna navedba načrtovanih ali že sprejetih ukrepov za takojšnjo in učinkovito vračilo nezakonite državne pomoči. Komisija zahteva od Italije, naj v dokaz, da so bili zoper prejemnike nezakonite pomoči sproženi postopki za vračilo nezakonite pomoči, v dveh mesecih od datuma te odločbe predloži vse dokumente (okrožnice, naloge za izterjavo itd.) – |
| --- | --- |

(80)

Komisija predlaga Italiji, naj zagotovi zahtevane informacije z vprašalnikom, ki je priložen v Prilogi k tej odločbi in ki ga sestavljata seznam zadevnih prejemnikov pomoči in jasna navedba načrtovanih ali že sprejetih ukrepov za takojšnjo in učinkovito vračilo nezakonite državne pomoči. Komisija zahteva od Italije, naj v dokaz, da so bili zoper prejemnike nezakonite pomoči sproženi postopki za vračilo nezakonite pomoči, v dveh mesecih od datuma te odločbe predloži vse dokumente (okrožnice, naloge za izterjavo itd.) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, dodeljena v skladu z regionalnim zakonom št. 9 iz leta 1998, ki jo je Italija nezakonito uveljavila v odločbi (deliberazione) št. 33/6 in prvem razpisu za zahtevke, je nezdružljiva s skupnim trgom, razen če je prejemnik pomoči predložil zahtevek za pomoč na podlagi sheme pred začetkom izvajanja dela pri začetnem naložbenem projektu.

Člen 2

1.   Italijanska republika od prejemnikov izterja nezdružljivo pomoč, ki je bila dodeljena na podlagi sheme iz člena 1.

2.   Vsoti, ki se vrne, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila dana na razpolago prejemnikom, do datuma njene dejanske izterjave.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in Uredbe (ES) št. 271/2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.   Italijanska republika prekliče vsa neporavnana plačila pomoči na podlagi sheme iz člena 1 z dnem sprejetja te odločbe.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1, se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italijanska republika zagotovi, da se ta odločba izvede v štirih mesecih od datuma priglasitve te odločbe.

Člen 4

1.   V dveh mesecih po priglasitvi te odločbe Italijanska republika predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam prejemnikov pomoči na podlagi sheme iz člena 1, ki prikazuje celotni znesek pomoči, ki ga je na podlagi sheme prejel vsak posameznik. Zahtevane informacije se posredujejo z uporabo vprašalnika, ki je priložen v Prilogi k tej odločbi; |
| --- | --- |

(a)

seznam prejemnikov pomoči na podlagi sheme iz člena 1, ki prikazuje celotni znesek pomoči, ki ga je na podlagi sheme prejel vsak posameznik. Zahtevane informacije se posredujejo z uporabo vprašalnika, ki je priložen v Prilogi k tej odločbi;

| (b) | skupni znesek, ki ga mora vrniti vsak prejemnik (glavnica in obresti); |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek, ki ga mora vrniti vsak prejemnik (glavnica in obresti);

| (c) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemnikom naročeno, naj vrnejo pomoč. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemnikom naročeno, naj vrnejo pomoč.

2.   Italijanska republika Komisijo obvešča o napredku sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje te odločbe, dokler se vračanje pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1, ne konča. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za delovanje v skladu s to odločbo. Prav tako priskrbi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je prejemnik že vrnil.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 2. julija 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 79, 30.3.2004, str. 4 in UL C 32, 14.2.2007, str. 2.

1

(2)  UL C 79, 30.3.2004, str. 4.

2

(3)  UL C 32, 14.2.2007, str. 2.

3

(4)  Dopis Komisije z dne 12.11.1998, sklic SG(98) D/9547.

4

(5)  Decreto dell’assessore del turismo, artigianato e commercio del 29.4.1999, No 285 „Esecutività della Deliberazione della Giunta Regionale No 58/60 del 22.12.1998 come modificata dalla Deliberazione No 16/20 del 16.3.1999 che approva la direttiva di Attuazione prevista dall’Art. 2 della L.R. 11 marzo 1998 No 9 disciplinante: incentivi per la riqualificazione delle strutture alberghiere e norme modificative della L.R. 14.9.1993 No 40“. Objavljeno v Uradnem listu regije Sardinija (BURAS), št. 14, 8.5.1999.

5

(6)  UL C 175, 24.6.2000, str. 11.

6

(7)  Priloga k odločbi št. 33/4 z dne 27. julija 2000, smernice za uporabo regionalnega zakona št. 9 z dne 11. marca 1998, člen 6, Upravičeni izdatki: „Odhodki, ki so omenjeni zgoraj, so upravičeni pod pogojem, da nastanejo po predložitvi zahtevka za pomoč.“

7

(8)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

8

(9)  Z dopisom z dne 25. aprila 2001, sklicna številka 5368 (ki ga je Komisija evidentirala kot A/33473). Glej odstavek 17.

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 659/99 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (zdaj člen 88), UL L 83, 27.3.1999, str 1.

10

(11)  Dopis državi članici z dne 2. avgusta 2000, sklic SG(2000) D/105754.

11

(12)  UL C 32, 14.2.2007, str. 2.

12

(13)  Bollettino Ufficiale della Regione Sardegna (Suppl. Straordinario No 3 al Bollettino Ufficiale No 14 dell’8 maggio 1999).

13

(14)  Komisija je, na primer, s spletnim iskanjem ugotovila, da je Grand Hotel Abi d’Oru hotel s štirimi zvezdicami, ki ima 177 sob ter italijanske in tuje goste.

14

(15)  „Države članice sprejemajo vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, da bi zagotovile izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz te pogodbe ali so posledica ukrepov institucij Skupnosti. Tako olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti. Vzdržijo se vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev te pogodbe.“

15

(16)  Zadeva 730/79 Philip Morris Holland BV proti Komisiji (1980) Recueil 2671, odstavek 17: „posledično bi bilo državam članicam dovoljeno, da opravijo izplačila, ki bi izboljšala finančni položaj podjetja, ki prejema pomoč, ne da bi bila nujna za dosego ciljev iz člena 92(3)“.

16

Philip Morris Holland BV proti Komisiji

(17)  Združeni zadevi T-132/96 in T-143/96, Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji (1999) Recueil II-3663, odstavek 300.

17

Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji

(18)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

18

---

PRILOGA

Informacije glede izvajanja odločbe Komisije v zadevi C 1/2004

1.   Skupno število prejemnikov in skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti

| 1.1 | Podrobno pojasnite, kako bo za posameznega prejemnika pomoči izračunan znesek pomoči za vračilo:






  — | glavnica |
| --- | --- | --- |

1.1

Podrobno pojasnite, kako bo za posameznega prejemnika pomoči izračunan znesek pomoči za vračilo:

—

glavnica

| — | obresti. |
| --- | --- |

—

obresti.

| 1.2 | Kolikšen je skupni znesek nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi te sheme, ki ga je treba vrniti (v bruto ekvivalentu donacije, cenah ...)? |
| --- | --- |

1.2

Kolikšen je skupni znesek nezakonite pomoči, dodeljene na podlagi te sheme, ki ga je treba vrniti (v bruto ekvivalentu donacije, cenah ...)?

| 1.3 | Kolikšno je skupno število prejemnikov, od katerih je treba izterjati nezakonito pomoč, dodeljeno na podlagi te sheme? |
| --- | --- |

1.3

Kolikšno je skupno število prejemnikov, od katerih je treba izterjati nezakonito pomoč, dodeljeno na podlagi te sheme?

2.   Sprejeti in načrtovani ukrepi za vračilo pomoči

| 2.1 | Podrobno opišite že sprejete ali načrtovane ukrepe za učinkovito in takojšnje vračilo pomoči. Kjer je pomembno, navedite tudi pravno podlago za sprejete ali načrtovane ukrepe. |
| --- | --- |

2.1

Podrobno opišite že sprejete ali načrtovane ukrepe za učinkovito in takojšnje vračilo pomoči. Kjer je pomembno, navedite tudi pravno podlago za sprejete ali načrtovane ukrepe.

| 2.2 | Do katerega datuma se bo vračanje pomoči končalo? |
| --- | --- |

2.2

Do katerega datuma se bo vračanje pomoči končalo?

3.   Informacije glede posameznih prejemnikov

V spodnji preglednici navedite podrobnosti za vsakega prejemnika, od katerega je treba izterjati nezakonito pomoč, dodeljeno na podlagi sheme.

| Identiteta prejemnika | Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (1) | Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti (1)

  (glavnica) | Že povrnjen skupni znesek (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta prejemnika

Skupni znesek pomoči, prejete na podlagi sheme (1)

Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti (1)

(glavnica)

Že povrnjen skupni znesek (1)

Glavnica

Obresti

---

(1)

| (°) | V milijonih enot nacionalne valute. |
| --- | --- |

(°)

V milijonih enot nacionalne valute.

---

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/19

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. novembra 2008

glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6349)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/855/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 42 Akta,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi, (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3) uvaja minimalne ukrepe Skupnosti za nadzor navedene bolezni. Določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti ob izbruhu klasične prašičje kuge. Navedeni ukrepi vključujejo načrte držav članic za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in njihovo cepljenje v izrednih okoliščinah pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3) uvaja minimalne ukrepe Skupnosti za nadzor navedene bolezni. Določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti ob izbruhu klasične prašičje kuge. Navedeni ukrepi vključujejo načrte držav članic za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in njihovo cepljenje v izrednih okoliščinah pod določenimi pogoji.

| (2) | Odločba Komisije 2006/805/ES z dne 24. novembra 2006 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (4) je bila sprejeta kot odziv na izbruh klasične prašičje kuge v navedenih državah. Navedena odločba vzpostavlja ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo na območjih navedenih držav članic, na katerih je pri divjih prašičih prisotna navedena bolezen, da se prepreči širjenje bolezni na druga območja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2006/805/ES z dne 24. novembra 2006 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (4) je bila sprejeta kot odziv na izbruh klasične prašičje kuge v navedenih državah. Navedena odločba vzpostavlja ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo na območjih navedenih držav članic, na katerih je pri divjih prašičih prisotna navedena bolezen, da se prepreči širjenje bolezni na druga območja Skupnosti.

| (3) | Navedene države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe, da preprečijo širjenje klasične prašičje kuge. Zato so Komisiji predložile načrte za izkoreninjenje te bolezni in za cepljenje proti njej v izrednih okoliščinah, ki določajo potrebne ukrepe za izkoreninjenje bolezni na območjih, ki so v njihovih načrtih opredeljena kot okužena, in ukrepe za gospodarstva s prašiči na navedenih območjih. |
| --- | --- |

(3)

Navedene države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe, da preprečijo širjenje klasične prašičje kuge. Zato so Komisiji predložile načrte za izkoreninjenje te bolezni in za cepljenje proti njej v izrednih okoliščinah, ki določajo potrebne ukrepe za izkoreninjenje bolezni na območjih, ki so v njihovih načrtih opredeljena kot okužena, in ukrepe za gospodarstva s prašiči na navedenih območjih.

| (4) | Različna epidemiološka stanja v zvezi s klasično prašičjo kugo so zabeležena v državah članicah ali njihovih območjih. Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je zato primerno zagotoviti tri različne sezname območij glede na epidemiološko stanje vsakega območja. |
| --- | --- |

(4)

Različna epidemiološka stanja v zvezi s klasično prašičjo kugo so zabeležena v državah članicah ali njihovih območjih. Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je zato primerno zagotoviti tri različne sezname območij glede na epidemiološko stanje vsakega območja.

| (5) | Ker na splošno velja, da pomenijo premiki živih prašičev z okuženih območij večje tveganje od premikov mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, je treba premike živih prašičev iz zadevnih držav članic prepovedati. |
| --- | --- |

(5)

Ker na splošno velja, da pomenijo premiki živih prašičev z okuženih območij večje tveganje od premikov mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, je treba premike živih prašičev iz zadevnih držav članic prepovedati.

| (6) | Seme, jajčeca in zarodki okuženih živali lahko prispevajo k širjenju virusa klasične prašičje kuge. Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, je primerno prepovedati odpošiljanje semena, jajčec in zarodkov z območij, navedenih v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

Seme, jajčeca in zarodki okuženih živali lahko prispevajo k širjenju virusa klasične prašičje kuge. Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, je primerno prepovedati odpošiljanje semena, jajčec in zarodkov z območij, navedenih v Prilogi k tej odločbi.

| (7) | Primerno je, da so na enem seznamu navedeni države članice in območja, na katerih je epidemiološko stanje klasične prašičje kuge najugodnejše, s čimer se lahko z odstopanjem od splošne prepovedi živi prašiči odpošiljajo na druga omejena območja, za katera veljajo nekateri zaščitni ukrepi. Poleg tega se lahko sveže prašičje meso z gospodarstev na navedenih območjih ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz navedenega prašičjega mesa ali ga vsebujejo, odpošiljajo v druge države članice. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je, da so na enem seznamu navedeni države članice in območja, na katerih je epidemiološko stanje klasične prašičje kuge najugodnejše, s čimer se lahko z odstopanjem od splošne prepovedi živi prašiči odpošiljajo na druga omejena območja, za katera veljajo nekateri zaščitni ukrepi. Poleg tega se lahko sveže prašičje meso z gospodarstev na navedenih območjih ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz navedenega prašičjega mesa ali ga vsebujejo, odpošiljajo v druge države članice.

| (8) | Nekatera območja, ki jih je prizadela klasična prašičja kuga pri divjih prašičih, so ločena z nacionalnimi mejami in zajemajo sosednji ozemlji dveh držav članic. Določiti je treba tudi ukrepe za nadzor bolezni v zvezi z omejitvami odpošiljanja živih prašičev znotraj prizadetih sosednjih območij, ki se nahajajo v dveh različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(8)

Nekatera območja, ki jih je prizadela klasična prašičja kuga pri divjih prašičih, so ločena z nacionalnimi mejami in zajemajo sosednji ozemlji dveh držav članic. Določiti je treba tudi ukrepe za nadzor bolezni v zvezi z omejitvami odpošiljanja živih prašičev znotraj prizadetih sosednjih območij, ki se nahajajo v dveh različnih državah članicah.

| (9) | Glede na epidemiološko stanje na nekaterih območjih Madžarske in Slovaške je primerno, da se ta območja uvrstijo na navedeni prvi seznam območij. |
| --- | --- |

(9)

Glede na epidemiološko stanje na nekaterih območjih Madžarske in Slovaške je primerno, da se ta območja uvrstijo na navedeni prvi seznam območij.

| (10) | Na drugi seznam je treba uvrstiti območja, na katerih je epidemiološko stanje pri populaciji merjascev ali na gospodarstvih s prašiči manj ugodno zaradi občasnih izbruhov. S teh območij se lahko razen živih prašičev v druge države članice odpošiljajo sveže prašičje meso z gospodarstev, ki se štejejo kot varna, ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz navedenega prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ob upoštevanju nekaterih dodatnih zaščitnih ukrepov, ki jih je treba določiti v obstoječi odločbi. |
| --- | --- |

(10)

Na drugi seznam je treba uvrstiti območja, na katerih je epidemiološko stanje pri populaciji merjascev ali na gospodarstvih s prašiči manj ugodno zaradi občasnih izbruhov. S teh območij se lahko razen živih prašičev v druge države članice odpošiljajo sveže prašičje meso z gospodarstev, ki se štejejo kot varna, ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz navedenega prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ob upoštevanju nekaterih dodatnih zaščitnih ukrepov, ki jih je treba določiti v obstoječi odločbi.

| (11) | Tretji seznam mora vključevati območja, s katerih je na splošno prepovedano odpošiljanje živih prašičev, svežega prašičjega mesa in mesnih izdelkov v druge države članice. Vendar je primerno, da se taki pripravki iz prašičjega mesa in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, lahko pošljejo v druge države članice, če so obdelani tako, da je kakršen koli prisoten virus klasične prašičje kuge uničen. |
| --- | --- |

(11)

Tretji seznam mora vključevati območja, s katerih je na splošno prepovedano odpošiljanje živih prašičev, svežega prašičjega mesa in mesnih izdelkov v druge države članice. Vendar je primerno, da se taki pripravki iz prašičjega mesa in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, lahko pošljejo v druge države članice, če so obdelani tako, da je kakršen koli prisoten virus klasične prašičje kuge uničen.

| (12) | Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, je poleg tega primerno zagotoviti, da za odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, iz držav članic z območji, ki so uvrščena na navedeni tretji seznam, veljajo nekateri pogoji. Zlasti je treba tako prašičje meso ter izdelke in pripravke iz prašičjega mesa označiti s posebnimi oznakami, ki jih ni mogoče zamenjati z oznakami zdravstvene ustreznosti za prašičje meso iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (5), ter identifikacijsko oznako iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (6). |
| --- | --- |

(12)

Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, je poleg tega primerno zagotoviti, da za odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, iz držav članic z območji, ki so uvrščena na navedeni tretji seznam, veljajo nekateri pogoji. Zlasti je treba tako prašičje meso ter izdelke in pripravke iz prašičjega mesa označiti s posebnimi oznakami, ki jih ni mogoče zamenjati z oznakami zdravstvene ustreznosti za prašičje meso iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (5), ter identifikacijsko oznako iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (6).

| (13) | Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, kadar za državo članico velja prepoved odpošiljanja svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa z nekaterih delov njenega ozemlja ali ga vsebujejo, je treba določiti nekatere zahteve, zlasti v zvezi z izdajo spričeval, za odpošiljanje takega mesa, pripravkov in izdelkov z drugih območij ozemlja navedene države, za katere navedena prepoved ne velja. |
| --- | --- |

(13)

Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Skupnosti, kadar za državo članico velja prepoved odpošiljanja svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa z nekaterih delov njenega ozemlja ali ga vsebujejo, je treba določiti nekatere zahteve, zlasti v zvezi z izdajo spričeval, za odpošiljanje takega mesa, pripravkov in izdelkov z drugih območij ozemlja navedene države, za katere navedena prepoved ne velja.

| (14) | Odločba 2006/805/ES je bila večkrat spremenjena. Zato je primerno razveljaviti navedeno odločbo in jo nadomestiti s predlagano. |
| --- | --- |

(14)

Odločba 2006/805/ES je bila večkrat spremenjena. Zato je primerno razveljaviti navedeno odločbo in jo nadomestiti s predlagano.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta odločba določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih regijah, kot je določeno v Prilogi („zadevne države članice“).

Uporablja se brez poseganja v načrte za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje proti navedeni bolezni v izrednih okoliščinah, ki jih je odobrila Komisija.

Člen 2

Prepoved odpošiljanja živih prašičev z območij, navedenih v Prilogi, v druge države članice

Zadevne države članice zagotovijo, da s svojega ozemlja v druge države članice odpošiljajo žive prašiče samo, če prašiči prihajajo z:

| (a) | območij, ki niso navedena v Prilogi, ter |
| --- | --- |

(a)

območij, ki niso navedena v Prilogi, ter

| (b) | gospodarstva, na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči z območij, navedenih v Prilogi. |
| --- | --- |

(b)

gospodarstva, na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči z območij, navedenih v Prilogi.

Člen 3

Odstopanja glede odpošiljanja živih prašičev med državami članicami z območij, navedenih v delu I Priloge

1.   Z odstopanjem od člena 2 lahko država članica odpošiljanja dovoli odpošiljanje živih prašičev z gospodarstev znotraj območij, navedenih v delu I Priloge, na gospodarstva ali v klavnice na območju, ki je navedeno v navedenem delu Priloge in je v lasti druge države članice, pod pogojem, da prašiči prihajajo z gospodarstva:

| (a) | na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči; |
| --- | --- |

(a)

na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči;

| (b) | kjer je uradni veterinar opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A in točkah 1, 2 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES (7), ter |
| --- | --- |

(b)

kjer je uradni veterinar opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A in točkah 1, 2 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES (7), ter

| (c) | kjer so bili v sedmih dneh neposredno pred odpošiljanjem v skladu z delom C poglavja VI Priloge k Odločbi 2002/106/ES opravljeni testi verižne reakcije s polimerazo za klasično prašičjo kugo z negativnimi rezultati na vzorcih krvi, ki so bili odvzeti od skupine prašičev, namenjenih za odpošiljanje; najmanjše število prašičev za vzorčenje mora biti zadostno, da se v skupini prašičev, namenjenih za odpošiljanje, omogoči odkrivanje 5-odstotne obolelosti s 95-odstotno stopnjo zaupanja. |
| --- | --- |

(c)

kjer so bili v sedmih dneh neposredno pred odpošiljanjem v skladu z delom C poglavja VI Priloge k Odločbi 2002/106/ES opravljeni testi verižne reakcije s polimerazo za klasično prašičjo kugo z negativnimi rezultati na vzorcih krvi, ki so bili odvzeti od skupine prašičev, namenjenih za odpošiljanje; najmanjše število prašičev za vzorčenje mora biti zadostno, da se v skupini prašičev, namenjenih za odpošiljanje, omogoči odkrivanje 5-odstotne obolelosti s 95-odstotno stopnjo zaupanja.

Točka (c) se ne uporablja:

| (i) | za prašiče, ki se odpošiljajo neposredno v klavnice zaradi takojšnjega zakola; |
| --- | --- |

(i)

za prašiče, ki se odpošiljajo neposredno v klavnice zaradi takojšnjega zakola;

| (ii) | za prašiče, ki se odpošiljajo na sosednje območje države članice, navedene v delu I Priloge; |
| --- | --- |

(ii)

za prašiče, ki se odpošiljajo na sosednje območje države članice, navedene v delu I Priloge;

| (iii) | kadar namembna država članica izda predhodno odobritev. |
| --- | --- |

(iii)

kadar namembna država članica izda predhodno odobritev.

2.   Pri odpošiljanju prašičev iz odstavka 1 tega člena zadevne države članice zagotovijo, da zdravstveno spričevalo iz člena 9(a) vsebuje dodatne podatke o datumih kliničnega pregleda ter, če je to ustrezno, o številu vzorčenih živali in rezultatih testa verižne reakcije s polimerazo, kakor je predvideno v odstavku 1 tega člena.

Člen 4

Premiki in prevoz živih prašičev v zadevnih državah članicah

1.   Zadevne države članice zagotovijo, da se z gospodarstev, ki se nahajajo na območjih, navedenih v Prilogi, na druga območja na ozemlju iste države članice živi prašiči ne odpošiljajo, razen:

| (a) | prašiči, ki jih je treba prepeljati neposredno v klavnice zaradi takojšnjega zakola; |
| --- | --- |

(a)

prašiči, ki jih je treba prepeljati neposredno v klavnice zaradi takojšnjega zakola;

| (b) | z gospodarstev:






  (i) | kjer so bili v skladu s členom 3(1)(b) in (c) opravljeni klinični pregledi in testi verižne reakcije s polimerazo za klasično prašičjo kugo z negativnimi rezultati ali |
| --- | --- | --- |

(b)

z gospodarstev:

(i)

kjer so bili v skladu s členom 3(1)(b) in (c) opravljeni klinični pregledi in testi verižne reakcije s polimerazo za klasično prašičjo kugo z negativnimi rezultati ali

| (ii) | kjer so bili opravljeni klinični pregledi z negativnimi rezultati in pod pogojem, da pristojni veterinarski organ namembnega kraja izda predhodno odobritev. |
| --- | --- |

(ii)

kjer so bili opravljeni klinični pregledi z negativnimi rezultati in pod pogojem, da pristojni veterinarski organ namembnega kraja izda predhodno odobritev.

2.   Zadevne države članice, ki odpošiljajo prašiče z območij, navedenih v delu I Priloge, na območja, navedena v navedenem delu Priloge, zagotovijo, da prevoz prašičev poteka samo po glavnih cestah ali železnicah, brez kakršnih koli postankov vozila, ki prevaža prašiče, brez poseganja v Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (8).

Člen 5

Prepoved odpošiljanja pošiljk merjaščevega semena ter jajčec in zarodkov prašičev z območij, navedenih v Prilogi

Zadevne države članice zagotovijo, da s svojega ozemlja v druge države članice ne odpošiljajo nobenih naslednjih pošiljk:

| (a) | merjaščevega semena, razen če seme izvira od merjascev, ki so v odobrenem osemenjevalnem središču iz člena 3(a) Direktive Sveta 90/429/EGS (9) in zunaj območij iz Priloge k tej odločbi; |
| --- | --- |

(a)

merjaščevega semena, razen če seme izvira od merjascev, ki so v odobrenem osemenjevalnem središču iz člena 3(a) Direktive Sveta 90/429/EGS (9) in zunaj območij iz Priloge k tej odločbi;

| (b) | jajčec in zarodkov prašičev, razen če jajčeca in zarodki izvirajo od prašičev, ki so na gospodarstvih zunaj območij iz Priloge. |
| --- | --- |

(b)

jajčec in zarodkov prašičev, razen če jajčeca in zarodki izvirajo od prašičev, ki so na gospodarstvih zunaj območij iz Priloge.

Člen 6

Odpošiljanje svežega prašičjega mesa ter nekaterih mesnih pripravkov in mesnih izdelkov z območij, navedenih v delu II Priloge

1.   Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu II Priloge, zagotovijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa z gospodarstev na navedenih območjih ter mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz navedenega prašičjega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice, samo če:

| (a) | v zadevnem gospodarstvu v preteklih 12 mesecih niso bili zabeleženi nobeni znaki klasične prašičje kuge, gospodarstvo pa se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja; |
| --- | --- |

(a)

v zadevnem gospodarstvu v preteklih 12 mesecih niso bili zabeleženi nobeni znaki klasične prašičje kuge, gospodarstvo pa se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja;

| (b) | so prašiči bivali na gospodarstvu vsaj 90 dni in na gospodarstvo v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem v klavnico niso bili vneseni nobeni živi prašiči; |
| --- | --- |

(b)

so prašiči bivali na gospodarstvu vsaj 90 dni in na gospodarstvo v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem v klavnico niso bili vneseni nobeni živi prašiči;

| (c) | je pristojni veterinarski organ na gospodarstvu vsaj dvakrat letno opravil pregled, ta organ pa mora:






  (i) | upoštevati smernice iz poglavja III Priloge k Odločbi 2002/106/ES; |
| --- | --- | --- |

(c)

je pristojni veterinarski organ na gospodarstvu vsaj dvakrat letno opravil pregled, ta organ pa mora:

(i)

upoštevati smernice iz poglavja III Priloge k Odločbi 2002/106/ES;

| (ii) | opraviti klinični pregled v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES; |
| --- | --- |

(ii)

opraviti klinični pregled v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v delu A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES;

| (iii) | preveriti učinkovito uporabo določb iz druge in četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(iii)

preveriti učinkovito uporabo določb iz druge in četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES;

| (d) | je pred odobritvijo odpošiljanja prašičev v klavnico uradni veterinar opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v točkah 1, 2 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi 2002/106/ES. |
| --- | --- |

(d)

je pred odobritvijo odpošiljanja prašičev v klavnico uradni veterinar opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja, določenima v točkah 1, 2 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi 2002/106/ES.

2.   Kadar pa je gospodarstvo sestavljeno iz dveh ali več ločenih proizvodnih enot, pri čemer so struktura, velikost in razdalja med temi proizvodnimi enotami ter dejavnost, ki se tam izvaja, takšne, da so proizvodne enote popolnoma ločeni objekti za nastanitev, vzdrževanje in krmljenje, lahko pristojni veterinarski organ odobri odpošiljanje svežega prašičjega mesa, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov samo iz nekaterih proizvodnih enot, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1).

Člen 7

Prepoved odpošiljanja svežega prašičjega mesa ter nekaterih mesnih pripravkov in mesnih izdelkov z območij, navedenih v delu III Priloge

1.   Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, preprečijo, da se sveže prašičje meso z gospodarstev na območjih, navedenih v delu III Priloge, ter mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, odpošiljajo z navedenih območij v druge države članice.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, dovolijo odpošiljanje svežega prašičjega mesa iz odstavka 1, mesnih pripravkov in mesnih izdelkov, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, v druge države članice, če:

| (a) | so bili izdelki proizvedeni in obdelani v skladu s členom 4(1) Direktive Sveta 2002/99/ES (10); |
| --- | --- |

(a)

so bili izdelki proizvedeni in obdelani v skladu s členom 4(1) Direktive Sveta 2002/99/ES (10);

| (b) | imajo izdelki veterinarsko spričevalo v skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES ter |
| --- | --- |

(b)

imajo izdelki veterinarsko spričevalo v skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES ter

| (c) | izdelke spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Skupnosti, ki ga določa Uredba Komisije (ES) št. 599/2004 (11), katere del II se dopolni z naslednjim besedilom:
  „Izdelek v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (12). |
| --- | --- |

(c)

izdelke spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Skupnosti, ki ga določa Uredba Komisije (ES) št. 599/2004 (11), katere del II se dopolni z naslednjim besedilom:

„Izdelek v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (12).

Člen 8

Posebne oznake zdravstvene ustreznosti in zahteve za spričevala za sveže meso, mesne pripravke in mesne izdelke, za katere velja prepoved iz člena 7(1)

Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge, zagotovijo, da so sveže meso, mesni pripravki in mesni izdelki, za katere velja prepoved iz člena 7(1), označeni s posebno oznako zdravstvene ustreznosti, ki ne sme biti ovalna in je ni mogoče zamenjati z:

| — | identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, predvideno v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter |
| --- | --- |

—

identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne izdelke, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, predvideno v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter

| — | oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso iz poglavja III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004. |
| --- | --- |

—

oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso iz poglavja III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 9

Zahteve za zdravstvena spričevala za zadevne države članice

Zadevna država članica zagotovi, da se zdravstveno spričevalo iz:

| (a) | člena 5(1) Direktive Sveta 64/432/EGS (13), ki spremlja prašiče, odposlane z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Živali v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (14) |
| --- | --- |

(a)

člena 5(1) Direktive Sveta 64/432/EGS (13), ki spremlja prašiče, odposlane z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:

„Živali v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (14)

| (b) | člena 6(1) Direktive 90/429/EGS, ki spremlja merjaščevo seme, odposlano z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Seme v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (15) |
| --- | --- |

(b)

člena 6(1) Direktive 90/429/EGS, ki spremlja merjaščevo seme, odposlano z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:

„Seme v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (15)

| (c) | člena 1 Odločbe Komisije 95/483/ES (16), ki spremlja zarodke in jajčeca prašičev, odposlane z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Zarodki/jajčeca (17) v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (18). |
| --- | --- |

(c)

člena 1 Odločbe Komisije 95/483/ES (16), ki spremlja zarodke in jajčeca prašičev, odposlane z njenega ozemlja, dopolni z naslednjim besedilom:

„Zarodki/jajčeca (17) v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (18).

Člen 10

Zahteve za spričevala za države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge

Zadevne države članice z območji, navedenimi v delu III Priloge k tej odločbi, zagotovijo, da sveže prašičje meso z gospodarstev, ki se nahajajo zunaj območij, navedenih v delu III Priloge, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz takšnega mesa ali ga vsebujejo, za katere ne velja prepoved iz člena 7(1) in ki so odposlani v druge države članice:

| (a) | imajo veterinarsko spričevalo v skladu s členom 5(1) Direktive 2002/99/ES ter |
| --- | --- |

(a)

imajo veterinarsko spričevalo v skladu s členom 5(1) Direktive 2002/99/ES ter

| (b) | jih spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Skupnosti, ki ga določa člen 1 Uredbe (ES) št. 599/2004, katere del II se dopolni z naslednjim besedilom:
  „Sveže prašičje meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (19). |
| --- | --- |

(b)

jih spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Skupnosti, ki ga določa člen 1 Uredbe (ES) št. 599/2004, katere del II se dopolni z naslednjim besedilom:

„Sveže prašičje meso, mesni pripravki in mesni izdelki, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, v skladu z Odločbo Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (19).

Člen 11

Zahteve za gospodarstva in prevozna sredstva na območjih, navedenih v Prilogi

Zadevne države članice zagotovijo:

| (a) | da se na gospodarstvih s prašiči na območjih, navedenih v Prilogi k tej odločbi, uporabljajo določbe iz druge in četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(a)

da se na gospodarstvih s prašiči na območjih, navedenih v Prilogi k tej odločbi, uporabljajo določbe iz druge in četrte do sedme alinee člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES;

| (b) | da se vozila, ki so bila uporabljena za prevoz prašičev z gospodarstev na območjih, navedenih v Prilogi k tej odločbi, takoj po vsakem prevozu očistijo in razkužijo ter da prevoznik takšno čiščenje in razkuževanje dokaže. |
| --- | --- |

(b)

da se vozila, ki so bila uporabljena za prevoz prašičev z gospodarstev na območjih, navedenih v Prilogi k tej odločbi, takoj po vsakem prevozu očistijo in razkužijo ter da prevoznik takšno čiščenje in razkuževanje dokaže.

Člen 12

Zahteve po informacijah za zadevne države članice

Zadevne države članice v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestijo Komisijo in države članice o rezultatih nadzora za klasično prašičjo kugo, ki je bil opravljen na območjih, navedenih v Prilogi, kakor je to predvideno v načrtih za izkoreninjenje klasične prašičje kuge ali cepljenje proti navedeni bolezni v izrednih okoliščinah, ki jih je odobrila Komisija in ki so navedeni v drugem odstavku člena 1.

Člen 13

Skladnost

Države članice spremenijo svoje trgovinske ukrepe tako, da jih uskladijo s to odločbo, in sprejete ukrepe takoj objavijo na primeren način. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 14

Razveljavitev

Odločba 2006/805/ES se razveljavi.

Člen 15

Uporaba

Ta odločba se uporablja do 31. decembra 2009.

Člen 16

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5.

3

(4)  UL L 329, 25.11.2006, str. 67.

4

(5)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

5

(6)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

6

(7)  UL L 39, 9.2.2002, str. 71.

7

(8)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

8

(9)  UL L 224, 18.8.1990, str. 62.

9

(10)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

10

(11)  UL L 94, 31.3.2004, str. 44.

11

(12)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.“

12

(13)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

13

(14)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.“;

14

(15)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.“;

15

(16)  UL L 275, 18.11.1995, str. 30.

16

(17)  Neustrezno črtati.

17

(18)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.“

18

(19)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.“.

19

---

PRILOGA

DEL I

1.   Nemčija

A.   Porenje - Pfalz

| (a) | v okrožju Ahrweiler: občini Adenau in Altenahr; |
| --- | --- |

(a)

v okrožju Ahrweiler: občini Adenau in Altenahr;

| (b) | v okrožju Vulkaneifel: občini Obere Kyll in Hillesheim, v občini Daun kraji Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler in Kirchweiler, v občini Kelberg kraji Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath in Welcherath, v občini Gerolstein kraji Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm in Rockeskyll ter mesto Gerolstein; |
| --- | --- |

(b)

v okrožju Vulkaneifel: občini Obere Kyll in Hillesheim, v občini Daun kraji Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler in Kirchweiler, v občini Kelberg kraji Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath in Welcherath, v občini Gerolstein kraji Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm in Rockeskyll ter mesto Gerolstein;

| (c) | v okrožju gorovja Eifel Bitburg-Prüm: v občini Prüm kraji Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim in Weinsheim. |
| --- | --- |

(c)

v okrožju gorovja Eifel Bitburg-Prüm: v občini Prüm kraji Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim in Weinsheim.

B.   Severno Porenje - Vestfalija

| (a) | v okrožju Euskirchen: mesta Bad Münstereifel, Mechernich, Schleiden, v mestu Euskirchen, kraji Billig, Euenheim, Euskirchen (središče), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen ter občine Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall in Nettersheim; |
| --- | --- |

(a)

v okrožju Euskirchen: mesta Bad Münstereifel, Mechernich, Schleiden, v mestu Euskirchen, kraji Billig, Euenheim, Euskirchen (središče), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen ter občine Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall in Nettersheim;

| (b) | v okrožju Rhein-Sieg: v mestu Meckenheim kraja Ersdorf in Altendorf, v mestu Rheinbach kraji Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen in Kurtenberg, v občini Swisttal kraja Miel in Odendorf. |
| --- | --- |

(b)

v okrožju Rhein-Sieg: v mestu Meckenheim kraja Ersdorf in Altendorf, v mestu Rheinbach kraji Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen in Kurtenberg, v občini Swisttal kraja Miel in Odendorf.

2.   Francija

Ozemlje departmajev Bas-Rhin in Moselle, ki leži zahodno od Rena in kanala Ren-Marna, severno od avtoceste A4, vzhodno od reke Sarre in južno od meje z Nemčijo, ter občine Holtzheim, Lingolsheim in Eckbolsheim.

3.   Madžarska

Ozemlje okraja Nógrád in ozemlje okraja Pest, severno in vzhodno od Donave, južno od meje s Slovaško, zahodno od meje z okrajem Nógrád in severno od avtoceste E71, ozemlje okraja Heves, vzhodno od meje z okrajem Nógrád, južno in zahodno od meje z okrajem Borsod-Abaúj-Zemplén in severno od avtoceste E71, ter ozemlje okraja Borsod-Abaúj-Zemplén, južno od meje s Slovaško, vzhodno od meje z okrajem Heves, severno in zahodno od avtoceste E71, južno od glavne ceste št. 37 (del med avtocesto E71 in glavno cesto št. 26) in zahodno od glavne ceste št. 26.

4.   Slovaška

Ozemlje okrožnih veterinarskih in živilskih uprav (DVFA) v krajih Žiar nad Hronom (ki obsega okrožja Žiar nad Hronom, Žarnovica in Banská Štiavnica), Zvolen (ki obsega okrožja Zvolen, Krupina in Detva), Lučenec (ki obsega okrožji Lučenec in Poltár), Veľký Krtíš (ki obsega okrožje Veľký Krtíš), Komárno (ki obsega okrožje Komárno), Nové Zámky (ki obsega okrožje Nové Zámky), Levice (ki obsega okrožje Levice) in Rimavská Sobota (ki obsega okrožje Rimavská Sobota).

DEL II

Bolgarija

Celotno ozemlje Bolgarije.

DEL III

...

---

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. novembra 2008

o spremembi Odločbe 2002/613/ES glede odobrenih osemenjevalnih središč za merjaščevo seme v Kanadi in Združenih državah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6473)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/856/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (1), ter zlasti člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2002/613/ES z dne 19. julija 2002 o pogojih za uvoz merjaščevega semena (2) določa seznam tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo uvoz merjaščevega semena in seznam osemenjevalnih središč v navedenih tretjih državah, odobrenih za izvoz takega semena v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2002/613/ES z dne 19. julija 2002 o pogojih za uvoz merjaščevega semena (2) določa seznam tretjih držav, iz katerih države članice odobrijo uvoz merjaščevega semena in seznam osemenjevalnih središč v navedenih tretjih državah, odobrenih za izvoz takega semena v Skupnost.

| (2) | Kanada in Združene države so zahtevale, da se v seznam osemenjevalnih središč, odobrenih z Odločbo 2002/613/ES, vnesejo nekatere spremembe glede vpisov za navedene države. |
| --- | --- |

(2)

Kanada in Združene države so zahtevale, da se v seznam osemenjevalnih središč, odobrenih z Odločbo 2002/613/ES, vnesejo nekatere spremembe glede vpisov za navedene države.

| (3) | Odločbo 2002/613/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2002/613/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga V k Odločbi 2002/613/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 62.

1

(2)  UL L 196, 25.7.2002, str. 45.

2

---

PRILOGA

Priloga V k Odločbi 2002/613/ES se spremeni:

| 1. | naslednji vpisi v zvezi s Kanado se črtajo:







  CA | 4-AI-05 | Centre d’insémination génétiporc |
| --- | --- | --- | --- |
| 77 rang des Bois-Francs sud |
| Sainte-Christine-de-Port-neuf, |
| Québec |

1.

naslednji vpisi v zvezi s Kanado se črtajo:

CA

4-AI-05

Centre d’insémination génétiporc

77 rang des Bois-Francs sud

Sainte-Christine-de-Port-neuf,

Québec

CA

4-AI-29

| CIA des Castors |
| --- |
| 317 Rang Ile aux Castors |
| Ile Dupas |
| Québec |
| J0K 2P0 |

CIA des Castors

317 Rang Ile aux Castors

Ile Dupas

Québec

J0K 2P0

CA

5-AI-01

| Ontario Swine Improvement Inc |
| --- |
| P.O. Box 400 |
| Innerkip, Ontario |

Ontario Swine Improvement Inc

P.O. Box 400

Innerkip, Ontario

CA

6-AI-70

| Costwold Western Kanada Ltd |
| --- |
| 17 Speers Road |
| Winnipeg, Manitoba |
| Location SW 27-18-2 EPM |

Costwold Western Kanada Ltd

17 Speers Road

Winnipeg, Manitoba

Location SW 27-18-2 EPM

| 2. | naslednji vpisi v zvezi z Združenimi državami se črtajo:







  US | 94OK001 | Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud |
| --- | --- | --- | --- |
| Rt. 1, 121 N Main St. |
| Hennessey, OK |

2.

naslednji vpisi v zvezi z Združenimi državami se črtajo:

US

94OK001

Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud

Rt. 1, 121 N Main St.

Hennessey, OK

US

95IL001

| United Swine Genetics |
| --- |
| RR # 2 |
| Roanoke, IL |

United Swine Genetics

RR # 2

Roanoke, IL

US

96AI002

| International Boar Semen |
| --- |
| 30355 260th St. |
| Eldora IA 50627 |

International Boar Semen

30355 260th St.

Eldora IA 50627

US

96WI001

| Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud |
| --- |
| Route # 2 |
| Spring Green, WI |

Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud

Route # 2

Spring Green, WI

---

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. novembra 2008

o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6583)

(2008/857/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), ter zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) se gomolji Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Skupnost načeloma ne smejo vnašati. Vendar je bil v preteklih letih, vključno z uvozno sezono 2007/2008, vnos takih gomoljev v Skupnost dovoljen iz „neokuženih območij“ in v skladu s posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) se gomolji Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Skupnost načeloma ne smejo vnašati. Vendar je bil v preteklih letih, vključno z uvozno sezono 2007/2008, vnos takih gomoljev v Skupnost dovoljen iz „neokuženih območij“ in v skladu s posebnimi pogoji.

| (2) | Med uvozno sezono 2007/2008 ni bil ugotovljen noben primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. |
| --- | --- |

(2)

Med uvozno sezono 2007/2008 ni bil ugotovljen noben primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

| (3) | Glede na zahtevek in tehnične informacije, ki jih je zagotovil Egipt, Komisija meni, da ni tveganja za širjenje Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith z vnosom gomoljev Solanum tuberosum L. v Skupnost iz „neokuženih območij“ Egipta, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(3)

Glede na zahtevek in tehnične informacije, ki jih je zagotovil Egipt, Komisija meni, da ni tveganja za širjenje Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith z vnosom gomoljev Solanum tuberosum L. v Skupnost iz „neokuženih območij“ Egipta, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (4) | Vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Skupnost je zato treba dovoliti za uvozno sezono 2008/2009. |
| --- | --- |

(4)

Vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Skupnost je zato treba dovoliti za uvozno sezono 2008/2009.

| (5) | Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2004/4/ES se spremeni:

| 1. | v odstavku 1 člena 2 se „2007/2008“ nadomesti z „2008/2009“; |
| --- | --- |

1.

v odstavku 1 člena 2 se „2007/2008“ nadomesti z „2008/2009“;

| 2. | v členu 4 se „31. avgustom 2008“ nadomesti z „31. avgustom 2009“; |
| --- | --- |

2.

v členu 4 se „31. avgustom 2008“ nadomesti z „31. avgustom 2009“;

| 3. | v členu 7 se „30. septembra 2008“ nadomesti z „30. septembra 2009“; |
| --- | --- |

3.

v členu 7 se „30. septembra 2008“ nadomesti z „30. septembra 2009“;

| 4. | Priloga se spremeni:






  (a) | v točki 1(b)(iii) se „2007/2008“ nadomesti z „2008/2009“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga se spremeni:

(a)

v točki 1(b)(iii) se „2007/2008“ nadomesti z „2008/2009“;

| (b) | v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2008“ nadomesti s „1. januarjem 2009“; |
| --- | --- |

(b)

v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2008“ nadomesti s „1. januarjem 2009“;

| (c) | v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2008“ nadomesti s „1. januarjem 2009“. |
| --- | --- |

(c)

v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2008“ nadomesti s „1. januarjem 2009“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. novembra 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 2, 6.1.2004, str. 50.

2

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/29

---

SKUPNI UKREP SVETA 2008/858/SZVP

z dne 10. novembra 2008

v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu „Strategija EU“), ki v Poglavju III vsebuje seznam ukrepov zoper širjenje takšnega orožja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu „Strategija EU“), ki v Poglavju III vsebuje seznam ukrepov zoper širjenje takšnega orožja.

| (2) | Evropska Unija (EU) dejavno izvaja strategijo EU in ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti ukrepe za okrepitev, izvajanje in univerzalizacijo Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničevanju (v nadaljnjem besedilu „BTWC“). |
| --- | --- |

(2)

Evropska Unija (EU) dejavno izvaja strategijo EU in ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti ukrepe za okrepitev, izvajanje in univerzalizacijo Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničevanju (v nadaljnjem besedilu „BTWC“).

| (3) | V tem obziru so bili s Skupnim ukrepom Sveta 2006/184/SZVP z dne 27. februarja 2006 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (1), doseženi znatni rezultati v smislu univerzalnosti in izvajanja na nacionalni ravni, saj je k BTWC naknadno pristopilo še sedem držav, dve državi pa sta prejeli pravno pomoč strokovnjakov EU. |
| --- | --- |

(3)

V tem obziru so bili s Skupnim ukrepom Sveta 2006/184/SZVP z dne 27. februarja 2006 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (1), doseženi znatni rezultati v smislu univerzalnosti in izvajanja na nacionalni ravni, saj je k BTWC naknadno pristopilo še sedem držav, dve državi pa sta prejeli pravno pomoč strokovnjakov EU.

| (4) | Prednostne naloge in ukrepi iz Skupnega stališča Sveta 2006/242/SZVP z dne 20. marca 2006 o revizijski konferenci Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) leta 2006 (2), zlasti podpora medsejnemu procesu, izvajanje konvencije na nacionalni ravni, ukrepi za krepitev zaupanja (Confidence-Building Measures oz. CBM) in univerzalnost, še naprej usmerjajo delovanje EU, vključno s projekti pomoči in ozaveščanja. Vidiki tega skupnega ukrepa, o katerih so države pogodbenice BTWC (v nadaljnjem besedilu „države pogodbenice“) dosegle soglasje in ki so navedeni v sklepni listini šeste revizijske konference BTWC (v nadaljnjem besedilu „šesta revizijska konferenca“), so posebej pomembni za pobude EU v podporo BTWC. |
| --- | --- |

(4)

Prednostne naloge in ukrepi iz Skupnega stališča Sveta 2006/242/SZVP z dne 20. marca 2006 o revizijski konferenci Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) leta 2006 (2), zlasti podpora medsejnemu procesu, izvajanje konvencije na nacionalni ravni, ukrepi za krepitev zaupanja (Confidence-Building Measures oz. CBM) in univerzalnost, še naprej usmerjajo delovanje EU, vključno s projekti pomoči in ozaveščanja. Vidiki tega skupnega ukrepa, o katerih so države pogodbenice BTWC (v nadaljnjem besedilu „države pogodbenice“) dosegle soglasje in ki so navedeni v sklepni listini šeste revizijske konference BTWC (v nadaljnjem besedilu „šesta revizijska konferenca“), so posebej pomembni za pobude EU v podporo BTWC.

| (5) | Prav tako bi morala EU pomagati državam pogodbenicam, da izkoristijo strokovno znanje, ki so ga države članice pridobile na področju krepitve zaupanja in glede preglednosti v okviru BTWC in izhaja zlasti iz Akcijskega načrta glede biološkega in toksičnega orožja, ki ga je Svet sprejel 20. marca 2006 in v katerem sta predvideni redna predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja s strani držav članic in posodobitev seznamov izbranih strokovnjakov in laboratorijev, ki so generalnemu sekretarju Združenih narodov v pomoč v okviru mehanizma za preiskovanje domnevne uporabe kemičnega in biološkega orožja – |
| --- | --- |

(5)

Prav tako bi morala EU pomagati državam pogodbenicam, da izkoristijo strokovno znanje, ki so ga države članice pridobile na področju krepitve zaupanja in glede preglednosti v okviru BTWC in izhaja zlasti iz Akcijskega načrta glede biološkega in toksičnega orožja, ki ga je Svet sprejel 20. marca 2006 in v katerem sta predvideni redna predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja s strani držav članic in posodobitev seznamov izbranih strokovnjakov in laboratorijev, ki so generalnemu sekretarju Združenih narodov v pomoč v okviru mehanizma za preiskovanje domnevne uporabe kemičnega in biološkega orožja –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Za namene takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije EU ter zaradi utrditve napredka, doseženega s pomočjo Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP pri univerzalizaciji BTWC in njenem izvajanju na nacionalni ravni, bo EU tudi v prihodnje podpirala BTWC z naslednjimi splošnimi cilji:

| — | spodbujanje univerzalizacije BTWC, |
| --- | --- |

—

spodbujanje univerzalizacije BTWC,

| — | zagotavljanje podpore državam pogodbenicam pri izvajanju BTWC, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje podpore državam pogodbenicam pri izvajanju BTWC,

| — | spodbujanje držav pogodbenic, da predložijo poročila o ukrepih za krepitev zaupanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje držav pogodbenic, da predložijo poročila o ukrepih za krepitev zaupanja,

| — | zagotavljanje podpore medsejnemu procesu v sklopu BTWC. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje podpore medsejnemu procesu v sklopu BTWC.

2.   Projekti, ki jih bo podprla EU, imajo naslednje posebne cilje:

| (a) | zagotoviti državam, ki še niso pogodbenice BTWC, sredstva za uresničevanje pobud na nacionalni ali podregionalni ravni, kakršna je npr. pobuda za ozaveščanje o BTWC z zagotavljanjem pravnega svetovanja v zvezi z ratifikacijo BTWC in pristopom k njej ter z nudenjem usposabljanja ali druge oblike pomoči nacionalnim organom, da bodo lahko izpolnjevali svoje obveznosti iz BTWC; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti državam, ki še niso pogodbenice BTWC, sredstva za uresničevanje pobud na nacionalni ali podregionalni ravni, kakršna je npr. pobuda za ozaveščanje o BTWC z zagotavljanjem pravnega svetovanja v zvezi z ratifikacijo BTWC in pristopom k njej ter z nudenjem usposabljanja ali druge oblike pomoči nacionalnim organom, da bodo lahko izpolnjevali svoje obveznosti iz BTWC;

| (b) | pomagati državam pogodbenicam pri izvajanju BTWC na nacionalni ravni in tako doseči, da bodo s pomočjo nacionalne zakonodaje in upravnih ukrepov izpolnjevale svoje obveznosti iz BTWC ter vzpostavile dobre odnose med vsemi nacionalnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nacionalnim zakonodajalcem in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

(b)

pomagati državam pogodbenicam pri izvajanju BTWC na nacionalni ravni in tako doseči, da bodo s pomočjo nacionalne zakonodaje in upravnih ukrepov izpolnjevale svoje obveznosti iz BTWC ter vzpostavile dobre odnose med vsemi nacionalnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nacionalnim zakonodajalcem in zasebnim sektorjem;

| (c) | državam pogodbenicam olajšati redno predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja, in sicer s pripravo pojasnil o procesu krepitve zaupanja, izboljšanjem tehničnih vidikov elektronskega pošiljanja obstoječih obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja, povečanjem varnosti in boljšim vzdrževanjem spletnega mesta z omejenim dostopom, svetovanjem pri vzpostavljanju nacionalnih kontaktnih točk in predložitvijo prvega poročila o ukrepih za krepitev zaupanja ter z organiziranjem konference kontaktnih točk za CBM v povezavi s sejami BTWC v letih 2008 in 2009; |
| --- | --- |

(c)

državam pogodbenicam olajšati redno predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja, in sicer s pripravo pojasnil o procesu krepitve zaupanja, izboljšanjem tehničnih vidikov elektronskega pošiljanja obstoječih obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja, povečanjem varnosti in boljšim vzdrževanjem spletnega mesta z omejenim dostopom, svetovanjem pri vzpostavljanju nacionalnih kontaktnih točk in predložitvijo prvega poročila o ukrepih za krepitev zaupanja ter z organiziranjem konference kontaktnih točk za CBM v povezavi s sejami BTWC v letih 2008 in 2009;

| (d) | spodbujati razpravo na regionalni ravni med vladnimi predstavniki ter predstavniki univerz, raziskovalnih institutov in industrije, o temah, obravnavanih na medsejnih srečanjih v sklopu BTWC, zlasti pa o upravljanju znanosti in izobraževanja. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati razpravo na regionalni ravni med vladnimi predstavniki ter predstavniki univerz, raziskovalnih institutov in industrije, o temah, obravnavanih na medsejnih srečanjih v sklopu BTWC, zlasti pa o upravljanju znanosti in izobraževanja.

Zgoraj navedeni projekti so podrobno opisani v prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu „GS/VP“). Pri tem v celoti sodeluje Komisija.

2.   Za tehnično izvedbo dejavnosti iz člena 1 je odgovoren Urad Združenih narodov za razoroževanje (v nadaljnjem besedilu „UN ODA“) v Ženevi. Pri opravljanju svoje naloge ga nadzira GS/VP, ki pomaga predsedstvu. V ta namen GS/VP sklene potrebne dogovore z UN ODA.

3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija se v skladu s svojimi pristojnostmi medsebojno redno obveščajo o izvajanju tega skupnega ukrepa.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje ukrepov iz člena 1(2), ki se financira iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti, je 1 400 000 EUR.

2.   Izdatki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2, ki so v obliki donacij. Za te namene Komisija sklene sporazum o financiranju z UN ODA. V tem sporazumu je določeno, da UN ODA zagotavlja razpoznavnost prispevka EU, ustrezno njegovemu obsegu.

4.   Komisija si bo prizadevala, da bo sporazum o financiranju iz odstavka 3 sklenjen v treh mesecih po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa na podlagi rednih poročil UN ODA. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga bo izvedel Svet. Pri tem v celoti sodeluje Komisija. Komisija hkrati poroča o finančnih vidikih izvajanja tega skupnega ukrepa.

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja.

Veljati preneha 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po datumu sprejetja, če v tem obdobju ni sklenjen noben sporazum o financiranju.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 10. novembra 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 65, 7.3.2006, str. 51.

1

(2)  UL L 88, 25.3.2006, str. 65.

2

---

PRILOGA

1.   Splošni okvir

Ta skupni ukrep, ki temelji na uspešnem izvajanju Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP, služi kot operativni politični instrument za napredovanje ciljev iz Skupnega stališča 2006/242/SZVP, obravnava pa predvsem tiste vidike, o katerih je bilo na šesti revizijski konferenci doseženo splošno soglasje, kakor navaja tudi sklepna listina.

Ta skupni ukrep bodo usmerjala naslednja načela:

| (a) | kar najboljša uporaba izkušenj, pridobljenih s Skupnim ukrepom 2006/184/SZVP; |
| --- | --- |

(a)

kar najboljša uporaba izkušenj, pridobljenih s Skupnim ukrepom 2006/184/SZVP;

| (b) | preučevanje posebnih potreb držav pogodbenic in držav, ki niso pogodbenice BTWC, v zvezi z boljšim izvajanjem in univerzalizacijo BTWC; |
| --- | --- |

(b)

preučevanje posebnih potreb držav pogodbenic in držav, ki niso pogodbenice BTWC, v zvezi z boljšim izvajanjem in univerzalizacijo BTWC;

| (c) | spodbujanje lokalnega in regionalnega prevzemanja odgovornosti za projekte, da bi zagotovili njihovo dolgotrajno vzdržnost ter vzpostavili partnerstvo med EU in tretjimi strankami v okviru BTWC; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje lokalnega in regionalnega prevzemanja odgovornosti za projekte, da bi zagotovili njihovo dolgotrajno vzdržnost ter vzpostavili partnerstvo med EU in tretjimi strankami v okviru BTWC;

| (d) | usmerjanje v dejavnosti, ki prinašajo konkretne rezultate in/ali prispevajo k temu, da se čim prej razvije skupno razumevanje, ki bo merodajno za revizijo BTWC v letu 2011; |
| --- | --- |

(d)

usmerjanje v dejavnosti, ki prinašajo konkretne rezultate in/ali prispevajo k temu, da se čim prej razvije skupno razumevanje, ki bo merodajno za revizijo BTWC v letu 2011;

| (e) | podpora predsedujočemu na sejah držav pogodbenic in najboljša možna izraba mandata Enote za podporo izvajanju (v nadaljnjem besedilu „ISU“), ki je bil dogovorjen na šesti revizijski konferenci. |
| --- | --- |

(e)

podpora predsedujočemu na sejah držav pogodbenic in najboljša možna izraba mandata Enote za podporo izvajanju (v nadaljnjem besedilu „ISU“), ki je bil dogovorjen na šesti revizijski konferenci.

2.   Cilj

Splošni cilj tega skupnega ukrepa je podpirati univerzalizacijo BTWC, izboljšati njeno izvajanje, vključno s predložitvijo poročil o ukrepih za krepitev zaupanja, in si prizadevati, da bi v okviru priprave na naslednjo revizijsko konferenco kar največ iztržili iz medsejnega procesa v sklopu BTWC v obdobju 2007–2010.

EU bo v sklopu pomoči za BTWC v celoti upoštevala odločitve in priporočila, ki so jih države pogodbenice sprejele na šesti revizijski konferenci od 20. novembra do 8. decembra 2006 v Ženevi.

3.   Projekti

3.1   Projekt 1: Spodbujanje univerzalizacije BTWC

Namen projekta

Večja zavezanost BTWC in ozaveščenost držav pogodbenic o obveznostih iz te konvencije bodisi prek pomoči, namenjene posamezni državi, bodisi s pomočjo strukturiranih podregionalnih pobud, na podlagi izkušenj in stikov, nastalih v okviru Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP.

Ta projekt bo spodbuda odločitvam, ki jih bodo glede različnih dejavnosti univerzalizacije, izmenjave informacij in poročanja o teh dejavnostih sprejele države pogodbenice na šesti revizijski konferenci; poleg tega naj bi se okrepila vloga predsedujočega na sejah držav pogodbenic kot koordinatorja tovrstnih dejavnosti.

Rezultati projekta:

| (a) | večja zavezanost k BTWC v vseh geografskih regijah; |
| --- | --- |

(a)

večja zavezanost k BTWC v vseh geografskih regijah;

| (b) | boljše razumevanje BTWC med zadevnimi nacionalnimi organi in/ali okrepitev podregionalnega povezovanja v mreže v zvezi z BTWC, da bi se spodbudil pristop k BTWC; |
| --- | --- |

(b)

boljše razumevanje BTWC med zadevnimi nacionalnimi organi in/ali okrepitev podregionalnega povezovanja v mreže v zvezi z BTWC, da bi se spodbudil pristop k BTWC;

| (c) | spodbujanje držav, da bi BTWC prostovoljno izvajale že pred pristopom k njej. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje držav, da bi BTWC prostovoljno izvajale že pred pristopom k njej.

Opis projektov

EU je v letih 2006 in 2007 na regionalni ravni vodila kampanje ozaveščanja v skorajda vseh državah nepogodbenicah BTWC, da bi jih spodbudila k ratifikaciji BTWC ali pristopu k BTWC. Od tedaj je k BTWC pristopilo še sedem držav. V okviru projekta se bodo kot naslednji korak izvajale dejavnosti ozaveščanja v največ sedmih državah nepogodbenicah BTWC, bodisi v obliki pomoči, namenjene državi, ali podregionalnih delavnic, da bi se uresničili cilji in rezultati tega projekta.

Izvajanje projekta

Predsedujoči sejam držav pogodbenic, kateremu pomaga enota za podporo izvajanju (ISU), bo moral države nepogodbenice BTWC obvestiti o pomoči, ki jo EU dodeli za spodbujanje univerzalizacije; pomoč je lahko v obliki:

| (a) | pravne pomoči posameznim državam ali pravne pomoči na podregionalni ravni (največ pet držav) v zvezi z ratifikacijo BTWC ali pristopom k tej konvenciji. Če je treba v državi, ki zaprosi za pomoč, za ratifikacijo BTWC ali pristop k njej sprejeti zakonodajne ali upravne ukrepe o izvajanju, lahko pravna pomoč vključuje tudi te ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

pravne pomoči posameznim državam ali pravne pomoči na podregionalni ravni (največ pet držav) v zvezi z ratifikacijo BTWC ali pristopom k tej konvenciji. Če je treba v državi, ki zaprosi za pomoč, za ratifikacijo BTWC ali pristop k njej sprejeti zakonodajne ali upravne ukrepe o izvajanju, lahko pravna pomoč vključuje tudi te ukrepe;

| (b) | pomoči posameznim državam ali pomoči na podregionalni ravni (največ pet držav), da bi med politiki in oblikovalci javnega mnenja dvignili zavest in podporo za BTWC ter da bi države, ki niso pogodbenice BTWC, spodbudili, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje BTWC, denimo vzpostavitev kontaktnih točk, povezovanje v mreže ključnih zainteresiranih strani in izvajanje usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

pomoči posameznim državam ali pomoči na podregionalni ravni (največ pet držav), da bi med politiki in oblikovalci javnega mnenja dvignili zavest in podporo za BTWC ter da bi države, ki niso pogodbenice BTWC, spodbudili, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje BTWC, denimo vzpostavitev kontaktnih točk, povezovanje v mreže ključnih zainteresiranih strani in izvajanje usposabljanja;

| (c) | finančne pomoči posameznim državam, da bi se ustreznim nacionalnim zainteresiranim stranem, predvsem organom, pristojnim za ratifikacijo BTWC, omogočilo, da sodelujejo pri procesu BTWC (npr. udeležba kot opazovalci na sejah strokovnjakov in/ali sejah držav pogodbenic). Tovrstna pomoč se dodeli glede na posamezen primer in samo tedaj, ko se na ta način opazno izboljšajo možnosti, da bo zadevna država pristopila k BTWC; |
| --- | --- |

(c)

finančne pomoči posameznim državam, da bi se ustreznim nacionalnim zainteresiranim stranem, predvsem organom, pristojnim za ratifikacijo BTWC, omogočilo, da sodelujejo pri procesu BTWC (npr. udeležba kot opazovalci na sejah strokovnjakov in/ali sejah držav pogodbenic). Tovrstna pomoč se dodeli glede na posamezen primer in samo tedaj, ko se na ta način opazno izboljšajo možnosti, da bo zadevna država pristopila k BTWC;

| (d) | nepovratnih finančnih sredstev za dejavnosti usposabljanja in obiske pri organih držav članic EU, ki so pristojni za izvajanje BTWC, da bi pri zainteresiranih straneh spodbudili ozaveščenost o vprašanjih v zvezi z BTWC. |
| --- | --- |

(d)

nepovratnih finančnih sredstev za dejavnosti usposabljanja in obiske pri organih držav članic EU, ki so pristojni za izvajanje BTWC, da bi pri zainteresiranih straneh spodbudili ozaveščenost o vprašanjih v zvezi z BTWC.

S pomočjo tega projekta se bodo lahko oblikovala partnerstva med državami članicami EU in državami upravičenkami, da bi se zagotovilo neprekinjeno prizadevanje EU na področju univerzalizacije in bi se državam upravičenkam skozi celotni proces ratifikacije BTWC ali pristopa k njej omogočila trajna referenčna točka. Sodelujoče države članice EU se lahko prostovoljno javijo, da bodo – posamično ali v skupini – izbrane upravičenke spremljale skozi celotni proces ratifikacije ali pristopni proces.

3.2   Projekt 2: Pomoč državam pogodbenicam pri izvajanju BTWC na nacionalni ravni

Namen projekta

Zagotoviti, da države pogodbenice izpolnjujejo obveznosti, ki so jim naložene z BTWC s pomočjo nacionalnih zakonodajnih in upravnih ukrepov, ter da te učinkovito izvršujejo, pri tem pa upoštevajo sklepno listino šeste revizijske konference, skupna stališča, oblikovana na zadevnih sejah držav pogodbenic in povzetek razprav na sejah strokovnjakov in držav pogodbenic.

Rezultati projekta

| (a) | sprejetje ustreznih zakonodajnih ali upravnih ukrepov, med drugim tudi kazenskopravne določbe, ki vključujejo celotno področje prepovedi in preventivnih ukrepov, predvidenih v BTWC; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje ustreznih zakonodajnih ali upravnih ukrepov, med drugim tudi kazenskopravne določbe, ki vključujejo celotno področje prepovedi in preventivnih ukrepov, predvidenih v BTWC;

| (b) | učinkovito izvajanje in izvrševanje, da bi se preprečile kršitve BTWC in predpisale kazni v primeru prekrškov; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito izvajanje in izvrševanje, da bi se preprečile kršitve BTWC in predpisale kazni v primeru prekrškov;

| (c) | boljše usklajevanje in povezovanje v mreže vseh zainteresiranih strani, udeleženih v procesu BTWC, tudi zasebnega sektorja, da bi se spodbudilo učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

(c)

boljše usklajevanje in povezovanje v mreže vseh zainteresiranih strani, udeleženih v procesu BTWC, tudi zasebnega sektorja, da bi se spodbudilo učinkovito izvajanje.

Opis projektov

Glede na pozitivne izkušnje sodelovanja na področju pravne pomoči pri izvajanju BTWC v Peruju in Nigeriji bo EU še naprej zagotavljala pravne nasvete največ sedmim zainteresiranim državam pogodbenicam.

Enota ISU bo pozvana, naj države pogodbenice obvesti o pomoči, ki jo bo EU dala na razpolago za izvajanje BTWC in ki je lahko v obliki:

| (a) | pravnega svetovanja in pravne pomoči v zvezi s pripravo zakonodajnih in upravnih ukrepov za izvrševanje vseh prepovedi in preventivnih ukrepov, ki so določeni v BTWC ali o katerih je bil sprejet soglasni dogovor; |
| --- | --- |

(a)

pravnega svetovanja in pravne pomoči v zvezi s pripravo zakonodajnih in upravnih ukrepov za izvrševanje vseh prepovedi in preventivnih ukrepov, ki so določeni v BTWC ali o katerih je bil sprejet soglasni dogovor;

| (b) | delavnic o ozaveščanju glede izvajanja BTWC na nacionalni ravni in izvrševanja nacionalnih ukrepov, ki so lahko namenjeni:






  — | organom, ki sprejemajo odločitve, in nacionalnim zakonodajalcem, da bi spodbudili politično soglasje o tem vprašanju, |
| --- | --- | --- |

(b)

delavnic o ozaveščanju glede izvajanja BTWC na nacionalni ravni in izvrševanja nacionalnih ukrepov, ki so lahko namenjeni:

—

organom, ki sprejemajo odločitve, in nacionalnim zakonodajalcem, da bi spodbudili politično soglasje o tem vprašanju,

| — | vladnim predstavnikom, ki sodelujejo pri izvajanju BTWC, da bi ustvarili mreže in imenovali kontaktne točke/pristojne nacionalne organe, |
| --- | --- |

—

vladnim predstavnikom, ki sodelujejo pri izvajanju BTWC, da bi ustvarili mreže in imenovali kontaktne točke/pristojne nacionalne organe,

| — | zasebnemu sektorju, univerzam in raziskovalnim institutom ter nevladnim organizacijam, da bi se oblikovala javno-zasebna partnerstva. |
| --- | --- |

—

zasebnemu sektorju, univerzam in raziskovalnim institutom ter nevladnim organizacijam, da bi se oblikovala javno-zasebna partnerstva.

Veliko prednost bodo imeli bilateralni projekti s poudarkom na oblikovanju pravnih besedil.

3.3   Projekt 3: Spodbujanje držav pogodbenic BTWC, da redno predložijo poročila o ukrepih za krepitev zaupanja

Namen projekta

Spodbuditi in okrepiti predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja s strani držav pogodbenic, pri čemer se spodbujajo in olajšajo letna priprava, zbiranje in prenos zahtevanih podatkov, med drugim s poenostavitvijo elektronskega pošiljanja poročil o ukrepih za krepitev zaupanja ter izboljšanjem varnosti spletnega mesta v zvezi z ukrepi za krepitev zaupanja in z zagotavljanjem pomoči, predvsem kontaktnim osebam.

Rezultati projekta

| (a) | Imenovanje nacionalnih kontaktnih točk za predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

(a)

Imenovanje nacionalnih kontaktnih točk za predložitev poročil o ukrepih za krepitev zaupanja;

| (b) | Oblikovanje ali izboljšanje nacionalnih mehanizmov za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za izpolnitev obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

(b)

Oblikovanje ali izboljšanje nacionalnih mehanizmov za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za izpolnitev obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja;

| (c) | Nacionalne kontaktne točke morajo enoti ISU redno pošiljati poročila o ukrepih za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

(c)

Nacionalne kontaktne točke morajo enoti ISU redno pošiljati poročila o ukrepih za krepitev zaupanja;

| (d) | Izboljšanje tehničnih vidikov elektronskega pošiljanja obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja ter varnosti in vzdrževanja spletnega mesta za ukrepe za krepitev zaupanja. |
| --- | --- |

(d)

Izboljšanje tehničnih vidikov elektronskega pošiljanja obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja ter varnosti in vzdrževanja spletnega mesta za ukrepe za krepitev zaupanja.

Opis projektov

Na šesti revizijski konferenci je bilo ugotovljeno, da je treba nujno povečati število držav pogodbenic, ki sodelujejo pri ukrepih za krepitev zaupanja. V zvezi s tem je bilo na konferenci tudi ugotovljeno, da imajo nekatere države pogodbenice tehnične težave pri pravočasnem izpolnjevanju popolnih izjav. Da bi v procesu krepitve zaupanja sodelovalo več držav pogodbenic, bo EU državam pogodbenicam ponudila pomoč v obliki treh vrst dejavnosti:

| (a) | priprava popolne dokumentacije o metodologiji za pripravo in zbiranje podatkov o ukrepih za krepitev zaupanja na nacionalni ravni, vključno z brošuro in časovnim načrtom za predložitev izjav o ukrepih za krepitev zaupanja; ta dokumentacija vsebuje primere najboljše prakse, vendar upošteva različne nacionalne postopke. V dokumentaciji bodo opisana orodja, vsebovala pa bo tudi informacije, ki jih o tej zadevi zagotovi enota ISU, poleg tega pa se bodo v njej upoštevale primerljive pobude drugih ustanov in držav pogodbenic. Brošura bo izšla v vseh uradnih jezikih Združenih narodov.
  Za celotno koordinacijo priprave brošure bo odgovoren Urad Združenih narodov za razoroževanje (UN ODA). Skliče se lahko seja strokovnjakov EU, ki sodelujejo pri pripravi brošure; na seji bodo razpravljali o besedilu in ga tudi dokončno oblikovali. Brošura bo poslana državam pogodbenicam. |
| --- | --- |

(a)

priprava popolne dokumentacije o metodologiji za pripravo in zbiranje podatkov o ukrepih za krepitev zaupanja na nacionalni ravni, vključno z brošuro in časovnim načrtom za predložitev izjav o ukrepih za krepitev zaupanja; ta dokumentacija vsebuje primere najboljše prakse, vendar upošteva različne nacionalne postopke. V dokumentaciji bodo opisana orodja, vsebovala pa bo tudi informacije, ki jih o tej zadevi zagotovi enota ISU, poleg tega pa se bodo v njej upoštevale primerljive pobude drugih ustanov in držav pogodbenic. Brošura bo izšla v vseh uradnih jezikih Združenih narodov.

Za celotno koordinacijo priprave brošure bo odgovoren Urad Združenih narodov za razoroževanje (UN ODA). Skliče se lahko seja strokovnjakov EU, ki sodelujejo pri pripravi brošure; na seji bodo razpravljali o besedilu in ga tudi dokončno oblikovali. Brošura bo poslana državam pogodbenicam.

| (b) | Zagotovitev podpore pri vzpostavitvi in delovanju nacionalnih kontaktnih točk, ki so odgovorne za pripravo predložitve poročil o ukrepih za krepitev zaupanja; med drugim bo največ sedmim državam pogodbenicam zagotovljena pomoč v državi, namenjena pripravi prvih poročil o ukrepih za krepitev zaupanja. Pri tem imajo prednost države, v katerih potekajo številne biološke raziskave ali v katerih so pogoste endemične bolezni.
  Enota ISU bo morala države pogodbenice obvestiti o pomoči, ki jo bo EU dala na razpolago na področju ukrepov za krepitev zaupanja. |
| --- | --- |

(b)

Zagotovitev podpore pri vzpostavitvi in delovanju nacionalnih kontaktnih točk, ki so odgovorne za pripravo predložitve poročil o ukrepih za krepitev zaupanja; med drugim bo največ sedmim državam pogodbenicam zagotovljena pomoč v državi, namenjena pripravi prvih poročil o ukrepih za krepitev zaupanja. Pri tem imajo prednost države, v katerih potekajo številne biološke raziskave ali v katerih so pogoste endemične bolezni.

Enota ISU bo morala države pogodbenice obvestiti o pomoči, ki jo bo EU dala na razpolago na področju ukrepov za krepitev zaupanja.

| (c) | V zvezi s sejami strokovnjakov ali sejami držav pogodbenic se bosta organizirali dve delavnici, na katerih bodo sodelovale sedanje in novo imenovane kontaktne točke za ukrepe za krepitev zaupanja; ti delavnici naj bi spodbudili izmenjavo izkušenj v zvezi s procesom krepitve zaupanja in zbiranje podatkov ter spodbudili vse države pogodbenice, da imenujejo kontaktne točke.
  V povabilih na delavnice bo navedeno, da so delavnice del pobude EU. Enota ISU bo države pogodbenice obvestila, da je EU na vsaki konferenci pripravljena (po potrebi) kriti stroške največ desetih udeleženk iz držav pogodbenic, ki niso članice EU, vendar so nedavno sklenile imenovati kontaktne točke. Pri kritju stroškov imajo prednost države, v katerih potekajo številne biološke raziskave ali v katerih so pogoste endemične bolezni; države so obravnavane posamično. |
| --- | --- |

(c)

V zvezi s sejami strokovnjakov ali sejami držav pogodbenic se bosta organizirali dve delavnici, na katerih bodo sodelovale sedanje in novo imenovane kontaktne točke za ukrepe za krepitev zaupanja; ti delavnici naj bi spodbudili izmenjavo izkušenj v zvezi s procesom krepitve zaupanja in zbiranje podatkov ter spodbudili vse države pogodbenice, da imenujejo kontaktne točke.

V povabilih na delavnice bo navedeno, da so delavnice del pobude EU. Enota ISU bo države pogodbenice obvestila, da je EU na vsaki konferenci pripravljena (po potrebi) kriti stroške največ desetih udeleženk iz držav pogodbenic, ki niso članice EU, vendar so nedavno sklenile imenovati kontaktne točke. Pri kritju stroškov imajo prednost države, v katerih potekajo številne biološke raziskave ali v katerih so pogoste endemične bolezni; države so obravnavane posamično.

| (d) | V skladu s sklepom držav pogodbenic na šesti revizijski konferenci zagotovitev finančnega prispevka uradu UN ODA za podporo dodatnega izboljšanja in vzdrževanja obstoječega varnega spletnega mesta o ukrepih za krepitev zaupanja ter za izboljšanje tehničnih vidikov elektronskega posredovanja obstoječih obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja. |
| --- | --- |

(d)

V skladu s sklepom držav pogodbenic na šesti revizijski konferenci zagotovitev finančnega prispevka uradu UN ODA za podporo dodatnega izboljšanja in vzdrževanja obstoječega varnega spletnega mesta o ukrepih za krepitev zaupanja ter za izboljšanje tehničnih vidikov elektronskega posredovanja obstoječih obrazcev o ukrepih za krepitev zaupanja.

3.4   Projekt 4: Podpora medsejnemu procesu v sklopu BTWC

Namen projekta

S projektom naj bi se podprl medsejni proces v sklopu BTWC, predvsem naj bi se znotraj in izven EU spodbudila razprava o temah, ki se obravnavajo v sklopu medsejnega procesa v letih 2008 in 2009, pri čemer bi spodbujali sprejetje konkretnih ukrepov.

Rezultati projekta

| (a) | Začeti razpravo med zasebnim in javnim sektorjem v EU o morebitnih grožnjah varnosti, povezanih z napredkom raziskav na področju biološke znanosti in biotehnologije, ter o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti na nacionalni, regionalni ali svetovni ravni kot odziva na te grožnje in ki zadevajo zlasti nadzor nad znanostjo, izobraževanjem, ozaveščanjem in pripravo kodeksa ravnanja za biološke znanosti in biotehnologijo; poleg tega je treba spodbuditi razpravo o izboljšanju mednarodnega sodelovanja in podpore na področju nadzora, odkrivanja in diagnosticiranje bolezni, da bi se prepoznala konkretna področja, na katerih je treba zagotoviti pomoč; |
| --- | --- |

(a)

Začeti razpravo med zasebnim in javnim sektorjem v EU o morebitnih grožnjah varnosti, povezanih z napredkom raziskav na področju biološke znanosti in biotehnologije, ter o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti na nacionalni, regionalni ali svetovni ravni kot odziva na te grožnje in ki zadevajo zlasti nadzor nad znanostjo, izobraževanjem, ozaveščanjem in pripravo kodeksa ravnanja za biološke znanosti in biotehnologijo; poleg tega je treba spodbuditi razpravo o izboljšanju mednarodnega sodelovanja in podpore na področju nadzora, odkrivanja in diagnosticiranje bolezni, da bi se prepoznala konkretna področja, na katerih je treba zagotoviti pomoč;

| (b) | Na medsejnih srečanjih se predložijo poročila o ugotovitvah in priporočilih, pripravljenih na podlagi razprav v okviru EU; |
| --- | --- |

(b)

Na medsejnih srečanjih se predložijo poročila o ugotovitvah in priporočilih, pripravljenih na podlagi razprav v okviru EU;

| (c) | Spodbuditi razpravo o temah na medsejnih srečanjih v različnih regijah sveta, predvsem v regijah, ki na teh srečanjih niso ustrezno zastopane. |
| --- | --- |

(c)

Spodbuditi razpravo o temah na medsejnih srečanjih v različnih regijah sveta, predvsem v regijah, ki na teh srečanjih niso ustrezno zastopane.

Opis projektov

V okviru tega projekta sta predvideni dve delavnici na ravni EU, na katerih sodelujejo vladni predstavniki, predstavniki iz gospodarstva, univerz in raziskovalnih institutov ter predstavniki nevladnih organizacij, da bi si izmenjali izkušnje in razmislili o temah medsejnih srečanj v letih 2008 in 2009. V idealnih okoliščinah naj bi bili delavnici organizirani pred sejami strokovnjakov ali sejami držav pogodbenic. Države pogodbenice bodo prejele poročilo o delavnici.

Da bi se spodbudil razmislek o teh vprašanjih na svetovni ravni, se bodo finančna sredstva namenila dvema vrstama dejavnosti:

| (a) | sodelovanje največ sedmih predstavnikov iz držav, ki niso članice EU, v vsaki regionalni delavnici EU, pri čemer naj bi bile udeležene zlasti države članice Gibanja neuvrščenih; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje največ sedmih predstavnikov iz držav, ki niso članice EU, v vsaki regionalni delavnici EU, pri čemer naj bi bile udeležene zlasti države članice Gibanja neuvrščenih;

| (b) | Organizacija največ štirih nacionalnih delavnic, katerih cilj je razpravljati o temah medsejnih srečanj za leti 2008 in 2009 v različnih regijah sveta. Pričakuje se, da bi države pogodbenice, ki niso države članice EU in so sodelovale na eni od regionalnih delavnic EU, morda želele organizirati podobne nacionalne delavnice v svoji državi in pri tem prositi EU za pomoč. |
| --- | --- |

(b)

Organizacija največ štirih nacionalnih delavnic, katerih cilj je razpravljati o temah medsejnih srečanj za leti 2008 in 2009 v različnih regijah sveta. Pričakuje se, da bi države pogodbenice, ki niso države članice EU in so sodelovale na eni od regionalnih delavnic EU, morda želele organizirati podobne nacionalne delavnice v svoji državi in pri tem prositi EU za pomoč.

4.   Postopkovni vidiki, usklajevanje in usmerjevalni odbor

Zahtevke tretjih držav za pomoč in sodelovanje v okviru tega skupnega ukrepa se načeloma naslovi na generalnega sekretarja/visokega predstavnika, ki pomaga predsedstvu, in na urad UN ODA. UN ODA bo na primeren način preučil in ocenil te zahtevke in usmerjevalnemu odboru predložil priporočila. Usmerjevalni odbor bo preučil zahtevke za pomoč ter akcijske načrte in njihovo izvajanje. Usmerjevalni odbor bo predstavil končni seznam držav upravičenk, ki jih bo predsedstvo ob pomoči GS/VP in po posvetovanju s pristojno delovno skupino Sveta nato odobrilo.

Usmerjevalni odbor sestavljajo predstavniki predsedstva, ki mu pomaga GS/VP, in prihodnjega predsedstva ter predstavniki UN ODA. Komisija bo pri tem v celoti sodelovala. Usmerjevalni odbor bo redno preučeval izvajanje skupnega ukrepa (vsaj enkrat vsakih šest mesecev), pri čemer bo uporabil tudi elektronska sredstva sporazumevanja.

Da bi države upravičenke dejansko prevzemale odgovornost za ukrepe, ki jih je začela izvajati EU, in da bi zagotovili dolgoročno vzdržnost teh ukrepov, je predvideno, da se – kadar je to potrebno in mogoče – od izbranih upravičenk zahteva, naj pripravijo akcijske načrte, ki bi med drugim opredelili časovni načrt za izvajanje (tudi iz nacionalnih sredstev) financiranih ukrepov, podatke o obsegu in trajanju projekta ter glavne zainteresirane strani. UN ODA ali države članice, če je to primerno, sodelujejo pri pripravi akcijskih načrtov. Projekti se izvajajo v skladu z akcijskimi načrti.

5.   Poročanje in presoja

UN ODA predloži predsedstvu, ki mu pomaga GS/VP, redna dvomesečna poročila o izvajanju projektov. Ta poročila se posredujejo pristojni delovni skupini Sveta, ki oceni napredek in na splošno ovrednoti projekte ter določi morebitne nadaljnje ukrepe.

Države pogodbenice bodo v okviru zmožnosti obveščene o izvajanju tega skupnega ukrepa.

6.   Sistem upravljanja informacij in sodelovanja

Sistem upravljanja informacij in sodelovanja, ki je bil vzpostavljen s skupnim ukrepom 2006/184/SZVP, se bo ohranil in, kolikor je to mogoče, uporabljal za izmenjavo informacij, pripravo besedil in ostalo komunikacijo med strokovnjaki EU, UN ODA in tretjimi državami ter po potrebi za pripravo ustreznih obiskov za zagotavljanje pomoči.

7.   Sodelovanje strokovnjakov EU

Za uspešno izvajanje tega skupnega ukrepa je aktivno sodelovanje strokovnjakov EU bistvenega pomena. Stroški izvajanja projektov se bodo krili v okviru tega skupnega ukrepa. UN ODA se bo spodbujalo k uporabi obstoječega seznama pravnih strokovnjakov EU in po potrebi k razvoju primerljivih orodij za področje ukrepov za krepitev zaupanja in druge vidike izvajanja.

Predvideva se, da je v povezavi s predvidenimi obiski za zagotavljanje pomoči (npr. pravna pomoč, pomoč pri ukrepih za krepitev zaupanja), udeležba skupine največ treh strokovnjakov za največ pet dni običajna praksa.

8.   Trajanje

Ocenjeni skupni čas trajanja za izvedbo tega skupnega ukrepa je 24 mesecev.

9.   Upravičenci

Ukrepi za spodbujanje univerzalnosti so namenjeni državam, ki niso pogodbenice BTWC (tako državam podpisnicam kot državam, ki niso podpisnice).

Ukrepi za spodbujanje izvajanja in dejavnosti v zvezi z ukrepi za krepitev zaupanja so namenjeni državam pogodbenicam.

Ukrepi v zvezi z medsejnim procesom so vladni predstavniki držav članic in drugih držav pogodbenic ter predstavniki zasebnega sektorja, univerz in raziskovalnih institutov ter nevladnih organizacij.

10.   Predstavniki tretjih strani

Da bi se spodbudilo prevzemanje odgovornosti za projekte na regionalni ravni in zagotovila trajnost projektov, se lahko v okviru tega skupnega ukrepa financira sodelovanje strokovnjakov, ki prihajajo iz držav, ki niso članice EU, in strokovnjakov iz regionalnih in drugih ustreznih mednarodnih organizacij. Na podlagi posameznega primera se lahko financira sodelovanje predsedujočega sejam držav pogodbenic ter sodelovanje osebja ISU.

11.   Subjekt, zadolžen za izvajanje projekta

Za tehnično izvajanje tega skupnega ukrepa bo odgovoren urad UN ODA v Ženevi, ki bo svojo nalogo opravljal pod nadzorom GS/VP, ki pomaga predsedstvu.

Pri izvajanju dejavnosti bo UN ODA po potrebi sodeloval s predsedstvom, ki mu pomaga GS/VP, državami članicami, drugimi državami pogodbenicami in mednarodnimi organizacijami.

12.   Izvajalec – vprašanja glede osebja

Glede na to, da izpolnjevanje nalog v okviru tega skupnega ukrepa ni predvideno v proračunu urada UN ODA, bo za izvajanje načrtovanih projektov potrebno zaposliti dodatno osebje.

---

Popravki

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/37

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (Kodificirana različica)

(
  Uradni list Evropske unije L 114 z dne 26. aprila 2008
  )

| 1. | Stran 30, Priloga I, točka 13 obrazca: |
| --- | --- |

1.

Stran 30, Priloga I, točka 13 obrazca:

besedilo:

„PROIZVOD ZA UVOZ“

se glasi:

„PROIZVOD ZA IZVOZ“.

| 2. | Stran 32, Priloga I, točka 13 obrazca: |
| --- | --- |

2.

Stran 32, Priloga I, točka 13 obrazca:

besedilo:

„PROIZVOD ZA UVOZ“

se glasi:

„PROIZVOD ZA IZVOZ“.

---

13.11.2008

| 13.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 302/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 302/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---