# Uradni list L 53/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 53 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5226. februar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 53

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5226. februar 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 157/2009 z dne 25. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 158/2009 z dne 25. februarja 2009 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 16. do 20. februarja 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 159/2009 z dne 25. februarja 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Chabichou du Poitou (ZOP)) | 8 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 157/2009 z dne 25. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 158/2009 z dne 25. februarja 2009 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 16. do 20. februarja 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 159/2009 z dne 25. februarja 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Chabichou du Poitou (ZOP))

8

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/157/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči Francije za skupino IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1330)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. februarja 2009 o sprejetju delovnega načrta za leto 2009 za izvajanje drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) ter o merilih za izbiro in dodelitev ter drugih merilih v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe tega programa (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. februarja 2009 o odobritvi odstopanja Avstriji na podlagi Odločbe 2008/671/ES o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5875–5905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1136) | 74 |
| | | SMERNICE |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2009/160/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 19. decembra 2008 o spremembah Smernice ECB/2007/9 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/157/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. julija 2008 o državni pomoči Francije za skupino IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1330)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1330)

1

13

2009/158/ES

*

Sklep Komisije z dne 23. februarja 2009 o sprejetju delovnega načrta za leto 2009 za izvajanje drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) ter o merilih za izbiro in dodelitev ter drugih merilih v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe tega programa (
  1
  )

1

41

2009/159/ES

*

Odločba Komisije z dne 25. februarja 2009 o odobritvi odstopanja Avstriji na podlagi Odločbe 2008/671/ES o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5875–5905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1136)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1136)

74

SMERNICE

Evropska centralna banka

2009/160/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 19. decembra 2008 o spremembah Smernice ECB/2007/9 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 157/2009

z dne 25. februarja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. februarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 158/2009

z dne 25. februarja 2009

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 16. do 20. februarja 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 16. do 20. februarja 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4351 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 16. do 20. februarja 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4351 (2008–2009).

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 16. do 20. februarja 2009 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 in/ali v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 508/2007, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 122, 11.5.2007, str. 1.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–INDIJA

Poglavje IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosežena |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 0 | Dosežena |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosežena

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosežena

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

0

Dosežena

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Dosežena

Preferencialni sladkor AKP–INDIJA

Poglavje IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto julija–septembra 2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | — | |
| 09.4334 | Republika Kongo | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gvajana | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malavi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | — | |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | — | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Slonokoščena obala

—

09.4334

Republika Kongo

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gvajana

—

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malavi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

—

09.4348

Trinidad in Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

—

Dopolnilni sladkor

Poglavje V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | — | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4315

Indija

—

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

—

Sladkor iz koncesij CXL

Poglavje VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

0

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Poglavje VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija in Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija in Kosovo (1)

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Poglavje VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Posebni | — | |
| 09.4390 | Industrijski | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4380

Posebni

—

09.4390

Industrijski

100

Dodatni sladkor v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu

Poglavje VIIIa Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazi | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4435 | Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago | 0 | Dosežena |
| 09.4436 | Dominikanska republika | 0 | Dosežena |
| 09.4437 | Fidži, Papua Nova Gvineja | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4431

Komori, Madagaskar, Mauritius, Sejšeli, Zambija, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda

100

09.4433

Svazi

100

09.4434

Mozambik

0

Dosežena

09.4435

Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Dominika, Dominikanska republika, Grenada, Gvajana, Haiti, Jamajka, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago

0

Dosežena

09.4436

Dominikanska republika

0

Dosežena

09.4437

Fidži, Papua Nova Gvineja

100

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Člen 1 Uredbe (ES) št. 508/2007

Tržno leto 2008/2009

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 16.2.2009-20.2.2009

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

100

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

---

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 159/2009

z dne 25. februarja 2009

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Chabichou du Poitou (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti drugega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Chabichou du Poitou“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe v specifikaciji zaščitene označbe porekla „Chabichou du Poitou“, registrirani z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov pri mleku in med proizvodnjo „Chabichou du Poitou“. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo z natančno določitvijo pogojev uporabe obdelovalnih postopkov in aditivov pri mleku in med proizvodnjo „Chabichou du Poitou“. Te prakse zagotavljajo ohranjanje bistvenih lastnosti označbe.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006 za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe.

| (4) | V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 (3) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba objaviti povzetek specifikacije – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 (3) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba objaviti povzetek specifikacije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene označbe porekla „Chabichou du Poitou“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni povzetek z navedbo glavnih elementov specifikacije je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. februarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 369, 23.12.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene označbe porekla „Chabichou du Poitou“ se odobrijo naslednje spremembe:

„Metoda pridobivanja“

Točka 5 specifikacije glede opisa metode pridobivanja proizvoda se dopolni z naslednjimi določbami:

„(...) Usirjanje mleka je treba izvesti izključno s sirilom.

Zgoščevanje mleka z delnim odstranjevanjem vode pred usirjenjem je prepovedano.

Poleg mlečnih surovin so edine dovoljene sestavine ali pomožne sestavine proizvodnje ali dovoljeni aditivi v mleku in med proizvodnim postopkom sirilo, neškodljive kulture bakterij, kvas, plesni, kalcijev klorid in sol.

(...) Shranjevanje mlečnih surovin, proizvodov med proizvodnim postopkom, sirnine ali svežega sira na temperaturi pod ničlo je prepovedano.

(...) Shranjevanje svežega sira in sira med zorenjem v prilagojeni atmosferi je prepovedano.“

---

PRILOGA II

POVZETEK

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

„CHABICHOU DU POITOU“

ES št.: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

ZOP (X) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici

| Naziv | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Telefaks | : | +33 153898060 |
| E-naslov | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Naslov

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Telefaks

:

+33 153898060

E-naslov

:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj

| Naziv | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel. | : | +33 549447480 |
| Telefaks | : | +33 549467905 |
| E-naslov | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Sestava | : | proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( ) |

Naziv

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Naslov

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel.

:

+33 549447480

Telefaks

:

+33 549467905

E-naslov

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Sestava

:

proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.3: | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3:

Siri

4.   Specifikacija

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv

„Chabichou du Poitou“

4.2   Opis

Sir iz kozjega mleka z mehkim belim testom, ki ni stiskano, s tenko skorjo, oblikovano v majhen prirezan stožec (t. i. bonde) višine 6 centimetrov, s povprečno težo 120 gramov in s 45 % maščobe.

4.3   Geografsko območje

Departma Vienne

Kantoni Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: vse občine.

Občine Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Departma Deux-Sèvres

Kantoni Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: vse občine.

Občine Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Departma Charente

Občine Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4   Dokazilo o poreklu

Vsak proizvajalec mleka ter vsak obrat, v katerem poteka predelovanje ali zorenje, izpolni „izjavo o usposobljenosti“, ki jo registrirajo službe INAO in ki temu organu omogoča ugotavljanje istovetnosti vseh proizvajalcev. Ti morajo imeti za INAO na voljo registre in vse dokumente, potrebne za nadzor porekla, kakovosti ter razmer, v katerih poteka proizvodnja mleka in sirov.

Pri nadzoru značilnosti proizvoda z zaščiteno označbo porekla se izvaja analitični in organoleptični preskus, katerega namen je zagotoviti kakovost in tipične značilnosti preskušenih proizvodov.

4.5   Metoda pridobivanja

Proizvodnja mleka, njegova predelava v sir in zorenje morajo potekati znotraj geografskega območja.

Polnomastnemu kozjemu mleku se doda majhna količina sirila, da se s pomočjo mlečne kisline usiri. S svežo sirnino, ki se jo lahko predhodno odcedi, se napolni preluknjan model v obliki prirezanega stožca. Sirnina se povrhu posoli in se odceja med 18 in 24 ur. Sirnina se nato suši med 24 in 48 ur. Sir zori vsaj deset dni na temperaturi med 10 in 12 °C in vlažnosti med 80 in 90 %.

4.6   Povezava

Ime izhaja iz arabske besede za kozo (chebli). Sir so izdelovali Saraceni, ki so po porazu leta 732 ostali na griču blizu Poitiersa. Sir je pod imenom „Chabichou“ naveden v vodniku „Guide du voyageur à Poitiers“, ki ga je leta 1782 izdal Charles de Cherge. Kot znak prepoznavnosti regije Poitou je opevan v sonetu Emila Bergerata iz leta 1910 in v pesmi iz leta 1914. Vloga za pridobitev označbe je bila vložena leta 1989, označbo porekla je sir pridobil leta 1990.

Proizvodnja, vezana na geološko območje Seuil du Poitou, se je razvila na homogeni apnenčasti pokrajini, kjer je obstajala tradicija kozjereje ter proizvodnje in predelave sira „Chabichou du Poitou“.

4.7   Nadzorni organ

| Naziv | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Telefaks | : | +33 153898060 |
| E-naslov | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Naslov

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Telefaks

:

+33 153898060

E-naslov

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité je javni organ uprave, ki uživa pravice pravne osebe pod nadzorom ministrstva za kmetijstvo.

| Naziv | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel. | : | +33 144871717 |
| Telefaks | : | + 33 144973037 |

Naziv

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Naslov

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel.

:

+33 144871717

Telefaks

:

- 33 144973037

DGCCRF je služba francoskega ministrstva za gospodarstvo, industrijo in zaposlovanje.

4.8   Označevanje

Proizvodi so obvezno označeni z navedbo „Appellation d'Origine Contrôlée“ in imenom zaščitene označbe.

Obvezna je navedba „Appellation d'Origine“.

Prav tako je treba navesti „Fabrication fermière“ ali „Fromage fermier“.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/13

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. julija 2008

o državni pomoči Francije za skupino IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1330)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/157/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je v dopisu z dne 25. novembra 2004, evidentiranem 29. novembra 2004 pod številko CP221/2004, prejela pritožbo o morebitni nezakoniti državni pomoči za skupino Institut Français du Pétrole (IFP) in eno od njenih hčerinskih družb, družbo Axens. Pritožnik je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije zaradi strahu, da bi to negativno vplivalo na trg. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v dopisu z dne 25. novembra 2004, evidentiranem 29. novembra 2004 pod številko CP221/2004, prejela pritožbo o morebitni nezakoniti državni pomoči za skupino Institut Français du Pétrole (IFP) in eno od njenih hčerinskih družb, družbo Axens. Pritožnik je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije zaradi strahu, da bi to negativno vplivalo na trg.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 21. decembra 2005 obvestila Francijo, da bo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tem ukrepom. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 21. decembra 2005 obvestila Francijo, da bo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tem ukrepom.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (4) | Francija je z dopisom z dne 16. januarja 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 19. januarja 2006. Francija je z dopisom z dne 23. februarja 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji predložila svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Francija je z dopisom z dne 16. januarja 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 19. januarja 2006. Francija je z dopisom z dne 23. februarja 2006, evidentiranim istega dne, Komisiji predložila svoje pripombe.

| (5) | Družba UOP je z dopisom z dne 15. marca 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 22. marca 2006. |
| --- | --- |

(5)

Družba UOP je z dopisom z dne 15. marca 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 22. marca 2006.

| (6) | Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 17. marca 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 22. marca 2006. |
| --- | --- |

(6)

Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 17. marca 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb za en mesec, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 22. marca 2006.

| (7) | Družba Axens je z dopisom z dne 20. marca 2006, evidentiranim 22. marca 2006, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(7)

Družba Axens je z dopisom z dne 20. marca 2006, evidentiranim 22. marca 2006, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (8) | Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 12. aprila 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb do 24. aprila 2006, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 19. aprila 2006. |
| --- | --- |

(8)

Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 12. aprila 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka za predložitev pripomb do 24. aprila 2006, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 19. aprila 2006.

| (9) | Družba UPO je z dopisom z dne 18. aprila 2006, evidentiranim 19. aprila 2006, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(9)

Družba UPO je z dopisom z dne 18. aprila 2006, evidentiranim 19. aprila 2006, Komisiji predložila svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 19. aprila 2006 zahtevala, da pritožnik predloži nezaupno različico svoje pritožbe. Ta različica je bila Komisiji predložena z dopisom z dne 26. aprila 2006, evidentiranim 27. aprila 2006. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 19. aprila 2006 zahtevala, da pritožnik predloži nezaupno različico svoje pritožbe. Ta različica je bila Komisiji predložena z dopisom z dne 26. aprila 2006, evidentiranim 27. aprila 2006.

| (11) | Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 3. maja 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka, ki ga je Komisija zavrnila z dopisom z dne 4. maja 2006. |
| --- | --- |

(11)

Družba Haldor Topsoe A/S je z dopisom z dne 3. maja 2006, evidentiranim istega dne, zahtevala podaljšanje roka, ki ga je Komisija zavrnila z dopisom z dne 4. maja 2006.

| (12) | Komisija je z dopisom z dne 22. junija 2006 Franciji predložila izvod pripomb, ki sta jih predložili družbi UOP in Axens, ter izvod pritožbe. Prav tako je predložila zahtevo po dodatnih informacijah. Francija je z dopisom z dne 4. julija 2006, evidentiranim 5. julija 2006, zahtevala podaljšanje roka, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 7. julija 2006. Francija je z dopisom z dne 8. septembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 12. septembra 2006, Komisiji predložila svoje komentarje na pripombe zainteresiranih strank in odgovore na dodatna vprašanja Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z dopisom z dne 22. junija 2006 Franciji predložila izvod pripomb, ki sta jih predložili družbi UOP in Axens, ter izvod pritožbe. Prav tako je predložila zahtevo po dodatnih informacijah. Francija je z dopisom z dne 4. julija 2006, evidentiranim 5. julija 2006, zahtevala podaljšanje roka, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 7. julija 2006. Francija je z dopisom z dne 8. septembra 2006, ki ga je Komisija evidentirala 12. septembra 2006, Komisiji predložila svoje komentarje na pripombe zainteresiranih strank in odgovore na dodatna vprašanja Komisije.

| (13) | Poleg tega je Francija z dopisom z dne 18. julija 2006, evidentiranim 19. julija 2006, Komisijo obvestila o preoblikovanju skupine IFP v javno ustanovo industrijske in gospodarske narave. |
| --- | --- |

(13)

Poleg tega je Francija z dopisom z dne 18. julija 2006, evidentiranim 19. julija 2006, Komisijo obvestila o preoblikovanju skupine IFP v javno ustanovo industrijske in gospodarske narave.

| (14) | Komisija je z dopisom z dne 13. oktobra 2006 od Francije zahtevala dodatne informacije. Te informacije je Francija predložila Komisiji z dopisom z dne 24. oktobra 2006, evidentiranim 26. oktobra 2006. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je z dopisom z dne 13. oktobra 2006 od Francije zahtevala dodatne informacije. Te informacije je Francija predložila Komisiji z dopisom z dne 24. oktobra 2006, evidentiranim 26. oktobra 2006.

| (15) | Delovno srečanje med Francijo in Komisijo je potekalo 15. junija 2007. |
| --- | --- |

(15)

Delovno srečanje med Francijo in Komisijo je potekalo 15. junija 2007.

| (16) | Komisija je z dopisom z dne 19. junija 2007 od Francije zahtevala dodatne informacije. Francija je z dopisom z dne 10. julija 2007 zahtevala podaljšanje roka do 31. avgusta 2007. Komisija je z dopisom z dne 11. julija 2007 odobrila podaljšanje roka do 13. avgusta 2007. Francija je z dopisoma z dne 9. in 22. avgusta 2007, evidentiranima 9. in 22. avgusta 2007, Komisiji predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je z dopisom z dne 19. junija 2007 od Francije zahtevala dodatne informacije. Francija je z dopisom z dne 10. julija 2007 zahtevala podaljšanje roka do 31. avgusta 2007. Komisija je z dopisom z dne 11. julija 2007 odobrila podaljšanje roka do 13. avgusta 2007. Francija je z dopisoma z dne 9. in 22. avgusta 2007, evidentiranima 9. in 22. avgusta 2007, Komisiji predložila dodatne informacije.

2.   OPIS

2.1   Skupina IFP

| (17) | Skupina IFP je bila do leta 2006 panožna pravna oseba zasebnega prava („établissement professionnel de droit privé“) (3) brez kapitala in delničarjev pod gospodarskim in finančnim nadzorom francoske vlade (4). Skupina IFP je v skladu z uredbo št. 2006–797 z dne 6. julija 2006, ki je bila sprejeta na podlagi zakona št. 2005–781 z dne 13. julija 2005, postala pravna oseba javnega prava industrijske in gospodarske narave („établissement public à caractère industriel et commercial“). Komisija je v okviru drugega postopka (NN11/2008) preučila vprašanje, ali gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki ga je povzročila ta sprememba statusa. |
| --- | --- |

(17)

Skupina IFP je bila do leta 2006 panožna pravna oseba zasebnega prava („établissement professionnel de droit privé“) (3) brez kapitala in delničarjev pod gospodarskim in finančnim nadzorom francoske vlade (4). Skupina IFP je v skladu z uredbo št. 2006–797 z dne 6. julija 2006, ki je bila sprejeta na podlagi zakona št. 2005–781 z dne 13. julija 2005, postala pravna oseba javnega prava industrijske in gospodarske narave („établissement public à caractère industriel et commercial“). Komisija je v okviru drugega postopka (NN11/2008) preučila vprašanje, ali gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki ga je povzročila ta sprememba statusa.

| (18) | Skupina IFP na podlagi svojega statuta izpolnjuje tri naloge: nalogo raziskovanja in razvoja na področjih pridobivanja nafte in plina, tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, nalogo usposabljanja inženirjev in tehnikov ter nalogo zbiranja podatkov in dokumentacije za sektorje. Pogodba z državo o ciljih določa širše smernice ukrepanja za petletno obdobje. |
| --- | --- |

(18)

Skupina IFP na podlagi svojega statuta izpolnjuje tri naloge: nalogo raziskovanja in razvoja na področjih pridobivanja nafte in plina, tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, nalogo usposabljanja inženirjev in tehnikov ter nalogo zbiranja podatkov in dokumentacije za sektorje. Pogodba z državo o ciljih določa širše smernice ukrepanja za petletno obdobje.

| (19) | V zameno je skupina IFP upravičena do letnih proračunskih sredstev. Ta javna podpora je znašala 144 milijonov EUR za leto 2005 in 167,5 milijona EUR za leto 2006 (5). |
| --- | --- |

(19)

V zameno je skupina IFP upravičena do letnih proračunskih sredstev. Ta javna podpora je znašala 144 milijonov EUR za leto 2005 in 167,5 milijona EUR za leto 2006 (5).

| (20) | Družba Axens je nastala 29. maja 2001 (z učinkom za nazaj do 1. januarja 2001) z združitvijo družbe Procatalyse SA (hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe ISIS, v kateri je imela v zadevnem obdobju skupina IFP 52,8-odstotni delež) in industrijske uprave skupine IFP, ki je bila ob tej priložnosti oddana v zunanje upravljanje. Skupina IFP je 22. oktobra 2001 od družbe ISIS ponovno odkupila svoj delež v družbi Axens. Zdaj ima torej skupina IFP v lasti 100 % kapitala družbe Axens. Družba Axens je dejavna na trgu s katalizatorji ter tehnologijami za industrijske panoge, ki se ukvarjajo z rafiniranjem in petrokemičnimi izdelki. Njen konsolidiran promet je znašal 304,9 milijona EUR za leto 2005 in 308,45 milijona EUR za leto 2006, pri čemer je dejavnost licenciranja postopkov pomenila približno tretjino prometa (6). Leta 2006 je bilo v družbi zaposlenih 636 oseb (7). Ocenjuje se, da ima 7-odstotni svetovni tržni delež obstoječih obratov za rafiniranje z licenco (8). |
| --- | --- |

(20)

Družba Axens je nastala 29. maja 2001 (z učinkom za nazaj do 1. januarja 2001) z združitvijo družbe Procatalyse SA (hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe ISIS, v kateri je imela v zadevnem obdobju skupina IFP 52,8-odstotni delež) in industrijske uprave skupine IFP, ki je bila ob tej priložnosti oddana v zunanje upravljanje. Skupina IFP je 22. oktobra 2001 od družbe ISIS ponovno odkupila svoj delež v družbi Axens. Zdaj ima torej skupina IFP v lasti 100 % kapitala družbe Axens. Družba Axens je dejavna na trgu s katalizatorji ter tehnologijami za industrijske panoge, ki se ukvarjajo z rafiniranjem in petrokemičnimi izdelki. Njen konsolidiran promet je znašal 304,9 milijona EUR za leto 2005 in 308,45 milijona EUR za leto 2006, pri čemer je dejavnost licenciranja postopkov pomenila približno tretjino prometa (6). Leta 2006 je bilo v družbi zaposlenih 636 oseb (7). Ocenjuje se, da ima 7-odstotni svetovni tržni delež obstoječih obratov za rafiniranje z licenco (8).

| (21) | Poleg tega ima skupina IFP neposredno in posredno (prek finančne holdinške družbe IFP Investissements) večinske deleže v več družbah, med drugim v družbah Beicip-Franlab in Prosernat. Beicip-Franlab je gospodarska družba, ki jo je skupina IFP ustanovila leta 1967. Ta družba je specializirana za izdajanje in razširjanje programske opreme na področju „raziskav in nahajališč“ ter izvajanje študij in svetovanje. Leta 2006 je njen promet znašal 42 milijonov EUR, v njej pa je bilo zaposlenih 166 oseb (9). Prosernat je gospodarska družba, pridobljena leta 2001, ko je družba ISIS družbo IFP Investissements prenesla na družbo IFP. Ta družba zagotavlja študije in storitve ter sklope naprav na področju predelave plina in razžveplanja. Leta 2006 je njen promet znašal 49,9 milijona EUR, v njej pa je bilo zaposlenih 71 oseb (10). |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega ima skupina IFP neposredno in posredno (prek finančne holdinške družbe IFP Investissements) večinske deleže v več družbah, med drugim v družbah Beicip-Franlab in Prosernat. Beicip-Franlab je gospodarska družba, ki jo je skupina IFP ustanovila leta 1967. Ta družba je specializirana za izdajanje in razširjanje programske opreme na področju „raziskav in nahajališč“ ter izvajanje študij in svetovanje. Leta 2006 je njen promet znašal 42 milijonov EUR, v njej pa je bilo zaposlenih 166 oseb (9). Prosernat je gospodarska družba, pridobljena leta 2001, ko je družba ISIS družbo IFP Investissements prenesla na družbo IFP. Ta družba zagotavlja študije in storitve ter sklope naprav na področju predelave plina in razžveplanja. Leta 2006 je njen promet znašal 49,9 milijona EUR, v njej pa je bilo zaposlenih 71 oseb (10).

2.2   Prejšnje odločbe Komisije

| (22) | Skupina IFP je od svoje ustanovitve leta 1944 do konca leta 2002 zaračunavala prihodek iz davkom podobne dajatve na nekatere naftne derivate. Pobiranje tega davka je bilo obravnavano v Odločbi 96/615/ES Komisije z dne 29. maja 1996 o podaljšanju davka na nekatere naftne derivate v korist podjetju Institut français du pétrole za obdobje 1993–1997 (11), v kateri je bilo sklenjeno, da zaračunavanje prihodka iz davkom podobne dajatve v korist skupini IFP za obdobje 1993–1997 ni zajeto v členu 87(1) Pogodbe ES na podlagi točke 2.4 okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (12) iz leta 1996 (v nadaljevanju: okvir za R & R iz leta 1996). |
| --- | --- |

(22)

Skupina IFP je od svoje ustanovitve leta 1944 do konca leta 2002 zaračunavala prihodek iz davkom podobne dajatve na nekatere naftne derivate. Pobiranje tega davka je bilo obravnavano v Odločbi 96/615/ES Komisije z dne 29. maja 1996 o podaljšanju davka na nekatere naftne derivate v korist podjetju Institut français du pétrole za obdobje 1993–1997 (11), v kateri je bilo sklenjeno, da zaračunavanje prihodka iz davkom podobne dajatve v korist skupini IFP za obdobje 1993–1997 ni zajeto v členu 87(1) Pogodbe ES na podlagi točke 2.4 okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj (12) iz leta 1996 (v nadaljevanju: okvir za R & R iz leta 1996).

| (23) | Francija je 3. oktobra 1997 Komisijo obvestila o novi uredbi o davkom podobni dajatvi, ki se zaračuna za nekatere naftne derivate v korist skupini IFP, brez večjih sprememb, za obdobje 1998–2002. Komisija v svoji odločbi z dne 4. februarja 1998 (13) ni nasprotovala izvajanju te uredbe v obdobju 1998–2002. |
| --- | --- |

(23)

Francija je 3. oktobra 1997 Komisijo obvestila o novi uredbi o davkom podobni dajatvi, ki se zaračuna za nekatere naftne derivate v korist skupini IFP, brez večjih sprememb, za obdobje 1998–2002. Komisija v svoji odločbi z dne 4. februarja 1998 (13) ni nasprotovala izvajanju te uredbe v obdobju 1998–2002.

2.3   Izključni sporazumi med skupino IFP in družbo Axens

| (24) | Francija je z dopisoma z dne 1. marca in 18. maja 2001 (v nadaljevanju: dopisa iz leta 2001) Komisijo obvestila o projektu reorganizacije dejavnosti glede raziskovalnih dejavnosti skupine IFP na področju rafiniranja, petrokemije in plina ter je od Komisije zahtevala, naj potrdi, da ta projekt ne ogroža analize, ki jo je sprejela Komisija v svojih prejšnjih odločbah. |
| --- | --- |

(24)

Francija je z dopisoma z dne 1. marca in 18. maja 2001 (v nadaljevanju: dopisa iz leta 2001) Komisijo obvestila o projektu reorganizacije dejavnosti glede raziskovalnih dejavnosti skupine IFP na področju rafiniranja, petrokemije in plina ter je od Komisije zahtevala, naj potrdi, da ta projekt ne ogroža analize, ki jo je sprejela Komisija v svojih prejšnjih odločbah.

| (25) | Ta projekt je predvideval dodelitev upravljanja trženja rezultatov na zadevnem področju gospodarskemu subjektu, ki je bil ustanovljen z združitvijo industrijske uprave skupine IFP in družbe Procatalyse, ki jo posredno nadzira skupina IFP in je specializirana za industrijski razvoj ter izdelavo in prodajo vseh kemičnih izdelkov. |
| --- | --- |

(25)

Ta projekt je predvideval dodelitev upravljanja trženja rezultatov na zadevnem področju gospodarskemu subjektu, ki je bil ustanovljen z združitvijo industrijske uprave skupine IFP in družbe Procatalyse, ki jo posredno nadzira skupina IFP in je specializirana za industrijski razvoj ter izdelavo in prodajo vseh kemičnih izdelkov.

| (26) | Poleg prenosa glavnega dela industrijske uprave skupine IFP, vključno s strankami in obstoječimi pogodbami, ki je bil opravljen v zameno za večinske deleže v novi hčerinski družbi, je projekt vključeval podpis naslednjih sporazumov in konvencije med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo:






  (a) | izključna pogodba o omejeni licenci za obdobje desetih let, na podlagi katere lahko hčerinska družba uporabi sedanjo in prihodnjo intelektualno lastnino skupine IFP, zlasti na področju postopkov na njenem področju delovanja, da bi strankam zagotovila inženirske storitve v zvezi s temi postopki in nanje prenesla pravico do uporabe s tem povezanih tehnologij v obliki podkoncesij za patentne licence; |
| --- | --- | --- |

(26)

Poleg prenosa glavnega dela industrijske uprave skupine IFP, vključno s strankami in obstoječimi pogodbami, ki je bil opravljen v zameno za večinske deleže v novi hčerinski družbi, je projekt vključeval podpis naslednjih sporazumov in konvencije med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo:

(a)

izključna pogodba o omejeni licenci za obdobje desetih let, na podlagi katere lahko hčerinska družba uporabi sedanjo in prihodnjo intelektualno lastnino skupine IFP, zlasti na področju postopkov na njenem področju delovanja, da bi strankam zagotovila inženirske storitve v zvezi s temi postopki in nanje prenesla pravico do uporabe s tem povezanih tehnologij v obliki podkoncesij za patentne licence;

| (b) | izključna pogodba za licence za izdelke za obdobje desetih let, na podlagi katere lahko hčerinska družba uporabi sedanjo in prihodnjo tehnologijo skupine IFP na svojem področju delovanja za izdelavo in prodajo katalizatorjev, adsorbentov, sistemov za zajetje, opreme, drugih izdelkov in programske opreme, ki jih je razvila skupina IFP, svojim strankam; |
| --- | --- |

(b)

izključna pogodba za licence za izdelke za obdobje desetih let, na podlagi katere lahko hčerinska družba uporabi sedanjo in prihodnjo tehnologijo skupine IFP na svojem področju delovanja za izdelavo in prodajo katalizatorjev, adsorbentov, sistemov za zajetje, opreme, drugih izdelkov in programske opreme, ki jih je razvila skupina IFP, svojim strankam;

| (c) | konvencija o industrijskih raziskavah za obdobje desetih let, na podlagi katere [skupina IFP predloži svoji hčerinski družbi rezultate svojih raziskav na področju rafiniranja in petrokemije, da lahko hčerinska družba, če želi, sodeluje pri raziskavah s skupino IFP ter uporabi navedene rezultate. Če hčerinska družba ne uporabi te možnosti, lahko skupina IFP svoje rezultate ponudi drugim družbam. Vsak partner krije stroške svojega sodelovanja pri projektu in rezultatih raziskovalnega projekta, pri čemer ima skupina IFP lastninsko pravico za izdelke in postopke, medtem ko ima hčerinska družba lastninsko pravico za stopnje industrializacije izdelkov in postopkov] (14). |
| --- | --- |

(c)

konvencija o industrijskih raziskavah za obdobje desetih let, na podlagi katere [skupina IFP predloži svoji hčerinski družbi rezultate svojih raziskav na področju rafiniranja in petrokemije, da lahko hčerinska družba, če želi, sodeluje pri raziskavah s skupino IFP ter uporabi navedene rezultate. Če hčerinska družba ne uporabi te možnosti, lahko skupina IFP svoje rezultate ponudi drugim družbam. Vsak partner krije stroške svojega sodelovanja pri projektu in rezultatih raziskovalnega projekta, pri čemer ima skupina IFP lastninsko pravico za izdelke in postopke, medtem ko ima hčerinska družba lastninsko pravico za stopnje industrializacije izdelkov in postopkov] (14).

| (27) | V zameno hčerinska družba plača skupini IFP licenčnino na podlagi licenčnih pogodb in [...] (15) dostop do raziskovalne zmogljivosti skupine IFP. [...] (15) |
| --- | --- |

(27)

V zameno hčerinska družba plača skupini IFP licenčnino na podlagi licenčnih pogodb in [...] (15) dostop do raziskovalne zmogljivosti skupine IFP. [...] (15)

| (28) | Komisija je menila, da je predstavljeni projekt reorganizacije skupine IFP v skladu s pogoji iz odločbe z dne 4. februarja 1998 o podaljšanju zaračunavanja davkom podobne dajatve za nekatere naftne derivate za obdobje 1998–2002, ter je Francijo obvestila o tem z dopisom št. D/52473 z dne 19. junija 2001. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je menila, da je predstavljeni projekt reorganizacije skupine IFP v skladu s pogoji iz odločbe z dne 4. februarja 1998 o podaljšanju zaračunavanja davkom podobne dajatve za nekatere naftne derivate za obdobje 1998–2002, ter je Francijo obvestila o tem z dopisom št. D/52473 z dne 19. junija 2001.

| (29) | V skladu s predstavljenim projektom je bila družba Axens, hčerinska družba skupine IFP, ustanovljena 29. maja 2001. Sporazumi med skupino IFP in družbo Axens so začeli veljati 1. januarja 2001 za obdobje desetih let. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s predstavljenim projektom je bila družba Axens, hčerinska družba skupine IFP, ustanovljena 29. maja 2001. Sporazumi med skupino IFP in družbo Axens so začeli veljati 1. januarja 2001 za obdobje desetih let.

| (30) | Francija je z dopisom z dne 27. novembra 2002 Komisijo obvestila, da bo od 1. januarja 2003 nadomestila prihodek iz davkom podobne dajatve s proračunskimi sredstvi v korist skupine IFP. |
| --- | --- |

(30)

Francija je z dopisom z dne 27. novembra 2002 Komisijo obvestila, da bo od 1. januarja 2003 nadomestila prihodek iz davkom podobne dajatve s proračunskimi sredstvi v korist skupine IFP.

2.4   Izključni sporazumi med skupino IFP in družbo Beicip-Franlab

| (31) | Izključna konvencija o razvoju, trženju in uporabi, ki je bila podpisana 28. maja 2003, z učinkom za nazaj do 1. januarja 2003 za obdobje desetih let, določa, da [skupina IFP ponudi družbi Beicip-Franlab rezultate svojih raziskav na področju algoritmov, modelov ali metodologij, ki jih je razvila skupina IFP na področju „raziskav in nahajališč“, ter da lahko družba Beicip-Franlab od skupine IFP zahteva, da proizvede izdelke na tej podlagi. Skupina IFP ima vse lastninske pravice za razvito programsko opremo. Družba Beicip-Franlab krije vse stroške razvoja izdelkov, ki jih podpre skupina IFP, ter plača različne dodatne zneske za vzdrževanje in pravice do uporabe.] (14) |
| --- | --- |

(31)

Izključna konvencija o razvoju, trženju in uporabi, ki je bila podpisana 28. maja 2003, z učinkom za nazaj do 1. januarja 2003 za obdobje desetih let, določa, da [skupina IFP ponudi družbi Beicip-Franlab rezultate svojih raziskav na področju algoritmov, modelov ali metodologij, ki jih je razvila skupina IFP na področju „raziskav in nahajališč“, ter da lahko družba Beicip-Franlab od skupine IFP zahteva, da proizvede izdelke na tej podlagi. Skupina IFP ima vse lastninske pravice za razvito programsko opremo. Družba Beicip-Franlab krije vse stroške razvoja izdelkov, ki jih podpre skupina IFP, ter plača različne dodatne zneske za vzdrževanje in pravice do uporabe.] (14)

| (32) | Dne 16. decembra 2005 je bil podpisan aneks z učinkom za nazaj do 1. januarja 2005. S tem aneksom so se spremenili plačilni pogoji, hkrati pa se je ohranilo načelo, da družba Beicip-Franlab krije vse stroške razvoja. |
| --- | --- |

(32)

Dne 16. decembra 2005 je bil podpisan aneks z učinkom za nazaj do 1. januarja 2005. S tem aneksom so se spremenili plačilni pogoji, hkrati pa se je ohranilo načelo, da družba Beicip-Franlab krije vse stroške razvoja.

2.5   Izključni sporazumi med skupino IFP in družbo Prosernat

| (33) | Sporazum o omejeni licenci in konvencijo o industrijskih raziskavah sta skupina IFP in družba Prosernat podpisali 18. avgusta 2003 z učinkom za nazaj do 1. januarja 2002 za obdobje desetih let, na njuni podlagi pa [skupina IFP ponudi rezultate svojih raziskav na področju tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja. Skupina IFP ima lastninske pravice za povezave, postopke in posebno opremo v zvezi s postopki. Če se družba Prosernat zanima za njihovo trženje, mora prevzeti odgovornost za industrializacijo teh postopkov, za katere lahko nato dobi izključno koncesijo za licenco, pri čemer se ohranijo s tem povezane lastninske pravice] (14). |
| --- | --- |

(33)

Sporazum o omejeni licenci in konvencijo o industrijskih raziskavah sta skupina IFP in družba Prosernat podpisali 18. avgusta 2003 z učinkom za nazaj do 1. januarja 2002 za obdobje desetih let, na njuni podlagi pa [skupina IFP ponudi rezultate svojih raziskav na področju tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja. Skupina IFP ima lastninske pravice za povezave, postopke in posebno opremo v zvezi s postopki. Če se družba Prosernat zanima za njihovo trženje, mora prevzeti odgovornost za industrializacijo teh postopkov, za katere lahko nato dobi izključno koncesijo za licenco, pri čemer se ohranijo s tem povezane lastninske pravice] (14).

| (34) | Pri plačilu licence za postopke mora družba Prosernat plačati dajatev v višini [...] (15) za letni promet, ki je sestavljena iz dajatev iz naslova podlicenc za prva štiri leta. Predvideno je, da bo ta stopnja dajatev po prvih štirih letih dosegla [...] (15). Stopnja dajatev za opremo se določi za vsak primer posebej. Plačilo skupini IFP za dostop družbe Prosernat do rezultatov raziskav znaša [...] (15) letnega prometa družbe Prosernat. |
| --- | --- |

(34)

Pri plačilu licence za postopke mora družba Prosernat plačati dajatev v višini [...] (15) za letni promet, ki je sestavljena iz dajatev iz naslova podlicenc za prva štiri leta. Predvideno je, da bo ta stopnja dajatev po prvih štirih letih dosegla [...] (15). Stopnja dajatev za opremo se določi za vsak primer posebej. Plačilo skupini IFP za dostop družbe Prosernat do rezultatov raziskav znaša [...] (15) letnega prometa družbe Prosernat.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (35) | Komisija je ob sprožitvi formalnega postopka preiskave podvomila v posredovanje Francije v korist skupini IFP in dokazila, ki jih je tedaj predložila Francija. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je ob sprožitvi formalnega postopka preiskave podvomila v posredovanje Francije v korist skupini IFP in dokazila, ki jih je tedaj predložila Francija.

| (36) | Komisija je zlasti ocenila, da pogoji iz prejšnjih odločb niso več izpolnjeni. Opozoriti je treba, da so njene prejšnje odločbe temeljile na:






  (a) | neobstoju neposredne pomoči na ravni skupine IFP, če je bila skupina IFP neprofitni raziskovalni center, ki ni sodeloval pri gospodarski dejavnosti. V skladu s prvim pododstavkom točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 javno financiranje dejavnosti na področju raziskav in razvoja, ki jih izvajajo neprofitne visokošolske ustanove ali javne raziskovalne ustanove, običajno ni predvideno v določbah iz člena 87(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija je zlasti ocenila, da pogoji iz prejšnjih odločb niso več izpolnjeni. Opozoriti je treba, da so njene prejšnje odločbe temeljile na:

(a)

neobstoju neposredne pomoči na ravni skupine IFP, če je bila skupina IFP neprofitni raziskovalni center, ki ni sodeloval pri gospodarski dejavnosti. V skladu s prvim pododstavkom točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 javno financiranje dejavnosti na področju raziskav in razvoja, ki jih izvajajo neprofitne visokošolske ustanove ali javne raziskovalne ustanove, običajno ni predvideno v določbah iz člena 87(1) Pogodbe ES;

| (b) | neobstoju posredne pomoči za podjetja, ki pridobijo raziskave skupine IFP, če je bila možnost prednosti zaradi prenosa rezultatov na voljo vsem podjetjem brez razlikovanja. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je skupina IFP prenesla rezultate svojih raziskav podjetjem na štiri načine: razširjanje na javnem področju, zagotavljanje storitev, zaračunanih v skladu z dejanskimi stroški skupine IFP, skupne raziskave in prodaja licenc. V zadnjih dveh primerih je upoštevala, da je, če podjetja ne krijejo vseh stroškov raziskav, ta prednost na voljo brez razlikovanja vsem podjetjem, ne glede na njihovo narodnost; |
| --- | --- |

(b)

neobstoju posredne pomoči za podjetja, ki pridobijo raziskave skupine IFP, če je bila možnost prednosti zaradi prenosa rezultatov na voljo vsem podjetjem brez razlikovanja. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je skupina IFP prenesla rezultate svojih raziskav podjetjem na štiri načine: razširjanje na javnem področju, zagotavljanje storitev, zaračunanih v skladu z dejanskimi stroški skupine IFP, skupne raziskave in prodaja licenc. V zadnjih dveh primerih je upoštevala, da je, če podjetja ne krijejo vseh stroškov raziskav, ta prednost na voljo brez razlikovanja vsem podjetjem, ne glede na njihovo narodnost;

| (c) | neobstoju posredne pomoči za družbe, v katerih je imela delež skupina IFP, če bi skupina IFP sodelovala s temi podjetji pod enakimi pogoji kot z drugimi podjetji, v katerih nima deleža. Komisija je zaradi vključenosti drugih delničarjev, manjšinskega deleža skupine IFP v družbah, ki so dejavne na njenem področju raziskav, in sodelovanja s temi podjetji pod enakimi pogoji kot z drugimi podjetji, v katerih nima svojega deleža, ugotovila, da ta podjetja niso bila ugodneje obravnavana. |
| --- | --- |

(c)

neobstoju posredne pomoči za družbe, v katerih je imela delež skupina IFP, če bi skupina IFP sodelovala s temi podjetji pod enakimi pogoji kot z drugimi podjetji, v katerih nima deleža. Komisija je zaradi vključenosti drugih delničarjev, manjšinskega deleža skupine IFP v družbah, ki so dejavne na njenem področju raziskav, in sodelovanja s temi podjetji pod enakimi pogoji kot z drugimi podjetji, v katerih nima svojega deleža, ugotovila, da ta podjetja niso bila ugodneje obravnavana.

| (37) | Komisija je ugotovila, da skupina IFP od leta 2001 sodeluje pri poslovni dejavnosti, ki je vedno bolj strukturirana in vedno bolj pomembna, ker je bila na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije ustanovljena družba Axens ter so bili s to družbo sklenjeni izključni sporazumi o raziskavah in licencah. Ta gospodarska hčerinska družba, ki je v večinski lasti skupine IFP, ima prednostni dostop do dejavnosti raziskav in razvoja, ki jih izvaja skupina IFP na svojem področju dejavnosti. Zato je Komisija v svoji odločbi o sprožitvi postopka ocenila, da razlogi za odločbi iz leta 1996 in 1998 niso več utemeljeni ter da prvi pododstavek točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 ne velja na področju dejavnosti družbe Axens. Tako je ugotovila, da gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES za skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je ugotovila, da skupina IFP od leta 2001 sodeluje pri poslovni dejavnosti, ki je vedno bolj strukturirana in vedno bolj pomembna, ker je bila na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije ustanovljena družba Axens ter so bili s to družbo sklenjeni izključni sporazumi o raziskavah in licencah. Ta gospodarska hčerinska družba, ki je v večinski lasti skupine IFP, ima prednostni dostop do dejavnosti raziskav in razvoja, ki jih izvaja skupina IFP na svojem področju dejavnosti. Zato je Komisija v svoji odločbi o sprožitvi postopka ocenila, da razlogi za odločbi iz leta 1996 in 1998 niso več utemeljeni ter da prvi pododstavek točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 ne velja na področju dejavnosti družbe Axens. Tako je ugotovila, da gre za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES za skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens.

| (38) | Poleg tega Komisija, če ima skupina IFP večinske deleže v dveh drugih gospodarskih hčerinskih družbah, tj. v družbah Beicip-Franlab in Prosernat, ter če je skupina IFP podpisala izključne sporazume s tema dvema hčerinskima družbama, ni mogla izključiti obstoja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES na področjih dejavnosti hčerinskih družb Beicip-Franlab in Prosernat. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega Komisija, če ima skupina IFP večinske deleže v dveh drugih gospodarskih hčerinskih družbah, tj. v družbah Beicip-Franlab in Prosernat, ter če je skupina IFP podpisala izključne sporazume s tema dvema hčerinskima družbama, ni mogla izključiti obstoja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES na področjih dejavnosti hčerinskih družb Beicip-Franlab in Prosernat.

| (39) | Drugič, Komisija je analizirala združljivost pomoči ob upoštevanju različnih določb Pogodbe. Ob upoštevanju ciljev je ugotovila, da je mogoče morebitno pomoč analizirati le v smislu določb iz člena 87(3)(d) Pogodbe in zlasti v smislu okvira za R & R iz leta 1996. Ker ni bilo dokazil Francije v zvezi s tem, je Komisija dvomila, da so izpolnjeni pogoji, potrebni za odobritev pomoči na podlagi teh določb. |
| --- | --- |

(39)

Drugič, Komisija je analizirala združljivost pomoči ob upoštevanju različnih določb Pogodbe. Ob upoštevanju ciljev je ugotovila, da je mogoče morebitno pomoč analizirati le v smislu določb iz člena 87(3)(d) Pogodbe in zlasti v smislu okvira za R & R iz leta 1996. Ker ni bilo dokazil Francije v zvezi s tem, je Komisija dvomila, da so izpolnjeni pogoji, potrebni za odobritev pomoči na podlagi teh določb.

| (40) | Komisija je zato pozvala Francijo, da predloži svoje pripombe o naslednjih točkah:






  (a) | elementih, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, v katerem primeru je mogoče skupino IFP in njene hčerinske družbe obravnavati kot ločene subjekte, katerih odnosi so tržno usmerjeni; |
| --- | --- | --- |

(40)

Komisija je zato pozvala Francijo, da predloži svoje pripombe o naslednjih točkah:

(a)

elementih, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, v katerem primeru je mogoče skupino IFP in njene hčerinske družbe obravnavati kot ločene subjekte, katerih odnosi so tržno usmerjeni;

| (b) | jasni opredelitvi gospodarskih in negospodarskih dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb v skladu z Direktivo 80/723/EGS Komisije z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (16), da bi se pojasnilo, kolikšen delež javne subvencije je namenjen gospodarskim dejavnostim skupine; |
| --- | --- |

(b)

jasni opredelitvi gospodarskih in negospodarskih dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb v skladu z Direktivo 80/723/EGS Komisije z dne 25. junija 1980 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (16), da bi se pojasnilo, kolikšen delež javne subvencije je namenjen gospodarskim dejavnostim skupine;

| (c) | natančnem dokazilu, da so te morebitne pomoči združljive s pravili Skupnosti na področju pomoči za R & R. |
| --- | --- |

(c)

natančnem dokazilu, da so te morebitne pomoči združljive s pravili Skupnosti na področju pomoči za R & R.

4.   PRIPOMBE FRANCIJE O SPROŽITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

4.1   Ozadje postopka, ki še poteka

| (41) | Francija zlasti poudarja, da je bila shema financiranja skupine IFP obravnavana v dveh odločbah Komisije, v katerih je bilo sklenjeno, da ni šlo za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(41)

Francija zlasti poudarja, da je bila shema financiranja skupine IFP obravnavana v dveh odločbah Komisije, v katerih je bilo sklenjeno, da ni šlo za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (42) | Drugič, poudarja, da je reorganizacija leta 2001 povzročila prenos gospodarskih dejavnosti skupine IFP na področju rafiniranja in petrokemije, ki jih je prej delno notranje izvajala industrijska uprava IFP, delno pa družba Procatalyse, ki je bila pod posrednim nadzorom skupine IFP, na hčerinske družbe. Ocenjuje, da je bil cilj te reorganizacije preusmeritev dejavnosti skupine IFP na nalogo splošnega interesa, ki jo določi država, tj. pomoč za raziskave in razvoj na področju ogljikovodikov ter novih tehnoloških postopkov na področju energije in okolja. |
| --- | --- |

(42)

Drugič, poudarja, da je reorganizacija leta 2001 povzročila prenos gospodarskih dejavnosti skupine IFP na področju rafiniranja in petrokemije, ki jih je prej delno notranje izvajala industrijska uprava IFP, delno pa družba Procatalyse, ki je bila pod posrednim nadzorom skupine IFP, na hčerinske družbe. Ocenjuje, da je bil cilj te reorganizacije preusmeritev dejavnosti skupine IFP na nalogo splošnega interesa, ki jo določi država, tj. pomoč za raziskave in razvoj na področju ogljikovodikov ter novih tehnoloških postopkov na področju energije in okolja.

| (43) | V tem smislu Francija meni, da sta dopisa iz leta 2001 obvestili v smislu člena 88(3) Pogodbe ES. Trdi, da je dopis z dne 5. marca 2001 vključeval obvestilo, izpolnjen obrazec za priglasitev (17) in pet tehničnih prilog, med katerimi so bili konvencija o industrijskih raziskavah in licenčni sporazumi. Poleg tega poudarja srečanje (18) in izmenjavo informacij (19), ki sta sledila, ter navaja, da je od Komisije prejela potrdilo o prejemu z dne 7. maja 2001 (20). Izpostavlja, da je od Komisije zahtevala, naj potrdi, da projekt reorganizacije ne ogroža analize Komisije iz njenih prejšnjih odločb. |
| --- | --- |

(43)

V tem smislu Francija meni, da sta dopisa iz leta 2001 obvestili v smislu člena 88(3) Pogodbe ES. Trdi, da je dopis z dne 5. marca 2001 vključeval obvestilo, izpolnjen obrazec za priglasitev (17) in pet tehničnih prilog, med katerimi so bili konvencija o industrijskih raziskavah in licenčni sporazumi. Poleg tega poudarja srečanje (18) in izmenjavo informacij (19), ki sta sledila, ter navaja, da je od Komisije prejela potrdilo o prejemu z dne 7. maja 2001 (20). Izpostavlja, da je od Komisije zahtevala, naj potrdi, da projekt reorganizacije ne ogroža analize Komisije iz njenih prejšnjih odločb.

| (44) | Zato je Francija menila, da je dopis D/52473 Komisije z dne 19. junija 2001, v katerem Komisija navaja, da je predstavljeni projekt reorganizacije skupine IFP v skladu s pogoji iz odločbe z dne 4. februarja 1998 o podaljšanju zaračunavanja davkom podobne dajatve za nekatere naftne derivate za obdobje 1998–2002, povzročil utemeljeno pričakovanje. Poudarja, da je Komisija v tem dopisu ocenila, da se s projektom reorganizacije nista spremenila narava dejavnosti skupine IFP in položaj francoskih podjetij v primerjavi z drugimi podjetji v Skupnosti v zvezi z dejavnostmi trženja postopkov, ter da ni vložila nobenega ugovora na osnutke konvencije, zlasti na pravico do prve zavrnitve, s katero je bila seznanjena med izmenjavo mnenj s Francijo od 5. marca 2001. Francija meni, da je lahko torej upravičeno obravnavala, da ustanovitev družbe Axens in podpis konvencij med skupino IFP in družbo Axens ne bi pomenila državne pomoči. Francija trdi, da sta ustanovitev družbe Axens in podpis konvencij med skupino IFP in družbo Axens potekala v skladu z načrtom, ki je bil predložen Komisiji marca 2001. |
| --- | --- |

(44)

Zato je Francija menila, da je dopis D/52473 Komisije z dne 19. junija 2001, v katerem Komisija navaja, da je predstavljeni projekt reorganizacije skupine IFP v skladu s pogoji iz odločbe z dne 4. februarja 1998 o podaljšanju zaračunavanja davkom podobne dajatve za nekatere naftne derivate za obdobje 1998–2002, povzročil utemeljeno pričakovanje. Poudarja, da je Komisija v tem dopisu ocenila, da se s projektom reorganizacije nista spremenila narava dejavnosti skupine IFP in položaj francoskih podjetij v primerjavi z drugimi podjetji v Skupnosti v zvezi z dejavnostmi trženja postopkov, ter da ni vložila nobenega ugovora na osnutke konvencije, zlasti na pravico do prve zavrnitve, s katero je bila seznanjena med izmenjavo mnenj s Francijo od 5. marca 2001. Francija meni, da je lahko torej upravičeno obravnavala, da ustanovitev družbe Axens in podpis konvencij med skupino IFP in družbo Axens ne bi pomenila državne pomoči. Francija trdi, da sta ustanovitev družbe Axens in podpis konvencij med skupino IFP in družbo Axens potekala v skladu z načrtom, ki je bil predložen Komisiji marca 2001.

| (45) | Francija v zvezi z naknadnimi spremembami, o katerih Komisija ni bila obveščena, navaja naslednje podatke. Na eni strani Francija meni, da 100-odstotnega prevzema nadzora skupine IFP v družbah Prosernat in Axens konec leta 2001 ne bi mogli pripisati odločitvi skupine IFP, če so ta prevzem izvedli neodvisni udeleženci. Poleg tega Francija ugotavlja, da je Komisija v dopisu D/52473 z dne 19. junija 2001 menila, da je dejstvo, da ima skupina IFP vsaj večinski delež v novem subjektu, zagotovilo za nediskriminacijo. Na drugi strani Francija trdi, da konvencij med skupino IFP in družbo Prosernat, ki so podobne konvencijam med skupino IFP in družbo Axens, ni treba predložiti Komisiji. Nazadnje je Francija ocenila, da konvencije med skupino IFP in družbo Beicip-Franlab ni treba predložiti Komisiji, če ta konvencija predvideva, da skupina IFP krije vse stroške. |
| --- | --- |

(45)

Francija v zvezi z naknadnimi spremembami, o katerih Komisija ni bila obveščena, navaja naslednje podatke. Na eni strani Francija meni, da 100-odstotnega prevzema nadzora skupine IFP v družbah Prosernat in Axens konec leta 2001 ne bi mogli pripisati odločitvi skupine IFP, če so ta prevzem izvedli neodvisni udeleženci. Poleg tega Francija ugotavlja, da je Komisija v dopisu D/52473 z dne 19. junija 2001 menila, da je dejstvo, da ima skupina IFP vsaj večinski delež v novem subjektu, zagotovilo za nediskriminacijo. Na drugi strani Francija trdi, da konvencij med skupino IFP in družbo Prosernat, ki so podobne konvencijam med skupino IFP in družbo Axens, ni treba predložiti Komisiji. Nazadnje je Francija ocenila, da konvencije med skupino IFP in družbo Beicip-Franlab ni treba predložiti Komisiji, če ta konvencija predvideva, da skupina IFP krije vse stroške.

| (46) | Francija poudarja, da je z dopisom z dne 27. novembra 2002 Komisijo obvestila o spremembi načina financiranja skupine IFP. |
| --- | --- |

(46)

Francija poudarja, da je z dopisom z dne 27. novembra 2002 Komisijo obvestila o spremembi načina financiranja skupine IFP.

4.2   Upoštevanje Direktive 80/723/EGS s strani skupine IFP

| (47) | Francija ocenjuje, da se upošteva načelo ločevanja računovodskih evidenc po dejavnostih iz člena 1 Direktive 80/723/EGS. V zvezi s tem trdi, da je proračun skupine IFP organiziran v skladu z razdelitvijo na pet centrov za rezultate, nalogo „obveščanja“ in postavko „pionirske raziskave“, na podlagi česar je mogoče razlikovati med različnimi dejavnostmi skupine IFP. |
| --- | --- |

(47)

Francija ocenjuje, da se upošteva načelo ločevanja računovodskih evidenc po dejavnostih iz člena 1 Direktive 80/723/EGS. V zvezi s tem trdi, da je proračun skupine IFP organiziran v skladu z razdelitvijo na pet centrov za rezultate, nalogo „obveščanja“ in postavko „pionirske raziskave“, na podlagi česar je mogoče razlikovati med različnimi dejavnostmi skupine IFP.

| (48) | Poleg tega Francija opisuje način razvrščanja projektov v okviru centrov za rezultate:






  (a) | cilj projektov pridobivanja znanja, ki se pogosto razvijejo v sodelovanju z drugimi raziskovalnimi inštituti, je oblikovanje novih zamisli; |
| --- | --- | --- |

(48)

Poleg tega Francija opisuje način razvrščanja projektov v okviru centrov za rezultate:

(a)

cilj projektov pridobivanja znanja, ki se pogosto razvijejo v sodelovanju z drugimi raziskovalnimi inštituti, je oblikovanje novih zamisli;

| (b) | projekte industrijskega raziskovanja izvaja skupina IFP v sodelovanju s tretjimi strankami ali brez njihovega sodelovanja. Kar zadeva center za rezultate „raziskave in proizvodnja“, so ti projekti povezani z iskanjem rešitev, na podlagi katerih bi se lahko razvili metodologija, programska oprema, kemični dodatki, oprema, postopki in strokovno znanje. Kar zadeva center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, so ti projekti povezani z razvojem postopkov in izdelkov za proizvodnjo goriva in petrokemičnih vmesnih izdelkov iz vseh dostopnih virov ogljika; |
| --- | --- |

(b)

projekte industrijskega raziskovanja izvaja skupina IFP v sodelovanju s tretjimi strankami ali brez njihovega sodelovanja. Kar zadeva center za rezultate „raziskave in proizvodnja“, so ti projekti povezani z iskanjem rešitev, na podlagi katerih bi se lahko razvili metodologija, programska oprema, kemični dodatki, oprema, postopki in strokovno znanje. Kar zadeva center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, so ti projekti povezani z razvojem postopkov in izdelkov za proizvodnjo goriva in petrokemičnih vmesnih izdelkov iz vseh dostopnih virov ogljika;

| (c) | projekti na področju „strokovne opreme“ so povezani z razvojem preskuševalnih mest, testnih naprav, poskusnih naprav in opreme, zmogljivosti za testiranje ter razvojem posebne programske opreme in upravljanjem zbirk podatkov; |
| --- | --- |

(c)

projekti na področju „strokovne opreme“ so povezani z razvojem preskuševalnih mest, testnih naprav, poskusnih naprav in opreme, zmogljivosti za testiranje ter razvojem posebne programske opreme in upravljanjem zbirk podatkov;

| (d) | projekti na področju „dejavnosti podpore“ so povezani s postopki na področju kakovosti, spremljanjem programa in upravljanjem pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(d)

projekti na področju „dejavnosti podpore“ so povezani s postopki na področju kakovosti, spremljanjem programa in upravljanjem pravic intelektualne lastnine.

| (49) | Na koncu je Francija predložila informacije v zvezi z analitičnim računovodskim sistemom skupine IFP, ki omogoča razporeditev prihodka (brez državnih proračunskih sredstev) in stroškov po projektih znotraj vsakega centra za rezultate. |
| --- | --- |

(49)

Na koncu je Francija predložila informacije v zvezi z analitičnim računovodskim sistemom skupine IFP, ki omogoča razporeditev prihodka (brez državnih proračunskih sredstev) in stroškov po projektih znotraj vsakega centra za rezultate.

4.3   Razlikovanje med skupino IFP in njenimi hčerinskimi družbami

| (50) | Francija se ne strinja z analizo Komisije, ki skupino IFP in družbo Axens obravnava kot enoten gospodarski subjekt. Ocenjuje, da so skupina IFP in njene hčerinske družbe ločeni subjekti z različnimi nalogami. |
| --- | --- |

(50)

Francija se ne strinja z analizo Komisije, ki skupino IFP in družbo Axens obravnava kot enoten gospodarski subjekt. Ocenjuje, da so skupina IFP in njene hčerinske družbe ločeni subjekti z različnimi nalogami.

| (51) | Francija zlasti ocenjuje, da so raziskovalne dejavnosti skupine IFP naloga splošnega interesa, ki je del usmeritve, priznane na nacionalni ravni, ravni Skupnosti in svetovni ravni, da se dolgoročno zagotovi varnost oskrbe z ogljikovodiki. |
| --- | --- |

(51)

Francija zlasti ocenjuje, da so raziskovalne dejavnosti skupine IFP naloga splošnega interesa, ki je del usmeritve, priznane na nacionalni ravni, ravni Skupnosti in svetovni ravni, da se dolgoročno zagotovi varnost oskrbe z ogljikovodiki.

| (52) | Drugič, ocenjuje, da sklicevanje na pojem povezanih podjetij iz priloge I priporočil Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (21) („priporočilo MSP“) v tem primeru ni ustrezno. Francija poleg tega poudarja sodno prakso Skupnosti, v skladu s katero dejstvo, da je hčerinska družba v 100-odstotni lasti matične družbe, ne zadostuje za dokaz o nadzoru te družbe. Poleg tega Francija navaja, da izključni sporazum ne določa odsotnosti neodvisnosti, sicer bi bil člen 81 Pogodbe ES, ki predvideva take sporazume med neodvisnimi podjetji, brezpredmeten. Končno, Francija ocenjuje, da skupna podoba skupine IFP in družbe Axens na trgu neizogibno temelji na dejstvu, da družba Axens razširja izdelke, proizvedene na podlagi raziskav skupine IFP, in da je treba to skupno podobo ločevati od neodvisnosti pri ravnanju. |
| --- | --- |

(52)

Drugič, ocenjuje, da sklicevanje na pojem povezanih podjetij iz priloge I priporočil Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (21) („priporočilo MSP“) v tem primeru ni ustrezno. Francija poleg tega poudarja sodno prakso Skupnosti, v skladu s katero dejstvo, da je hčerinska družba v 100-odstotni lasti matične družbe, ne zadostuje za dokaz o nadzoru te družbe. Poleg tega Francija navaja, da izključni sporazum ne določa odsotnosti neodvisnosti, sicer bi bil člen 81 Pogodbe ES, ki predvideva take sporazume med neodvisnimi podjetji, brezpredmeten. Končno, Francija ocenjuje, da skupna podoba skupine IFP in družbe Axens na trgu neizogibno temelji na dejstvu, da družba Axens razširja izdelke, proizvedene na podlagi raziskav skupine IFP, in da je treba to skupno podobo ločevati od neodvisnosti pri ravnanju.

| (53) | Tretjič, Francija navaja dokazila o neodvisnosti hčerinskih družb skupine IFP. Navaja, da vsaka hčerinska družba pripravi svojo strategijo, ki jo potrdi upravni odbor, v katerem ne sodelujejo le predstavniki skupine IFP. Dodaja, da se pri pogodbah, sklenjenih med skupino IFP in njenimi hčerinskimi družbami, spoštujejo pravila skupne zakonodaje na področju urejenih konvencij in da zato predstavnik skupine IFP ne sodeluje pri glasovanju o vprašanjih, povezanih z navedenimi pogodbami; navaja, da ima vsaka hčerinska družba svoje odbore ter da je njeno upravljanje popolnoma neodvisno in pod nadzorom delničarjev ter da se izvaja na podlagi običajnega poročanja. Poleg tega Francija pojasnjuje, da imajo skupina IFP in njene hčerinske družbe na voljo finančne in računovodske službe, ki so hierarhično in geografsko neodvisne ter uporabljajo različne informacijske sisteme in sisteme upravljanja. Končno, Francija navaja dejstvo, da se hčerinske družbe skupine IFP svobodno odločijo, katere izdelke in storitve bodo tržile. V zvezi s tem Francija navaja, da lahko družba Axens sprejme ali zavrne delo, ki ga ponudi skupina IFP, in opisuje več primerov postopkov, pri katerih družba Axens izpolnjuje svoje potrebe na področju raziskav na podlagi drugih pogodbenih razmerij. |
| --- | --- |

(53)

Tretjič, Francija navaja dokazila o neodvisnosti hčerinskih družb skupine IFP. Navaja, da vsaka hčerinska družba pripravi svojo strategijo, ki jo potrdi upravni odbor, v katerem ne sodelujejo le predstavniki skupine IFP. Dodaja, da se pri pogodbah, sklenjenih med skupino IFP in njenimi hčerinskimi družbami, spoštujejo pravila skupne zakonodaje na področju urejenih konvencij in da zato predstavnik skupine IFP ne sodeluje pri glasovanju o vprašanjih, povezanih z navedenimi pogodbami; navaja, da ima vsaka hčerinska družba svoje odbore ter da je njeno upravljanje popolnoma neodvisno in pod nadzorom delničarjev ter da se izvaja na podlagi običajnega poročanja. Poleg tega Francija pojasnjuje, da imajo skupina IFP in njene hčerinske družbe na voljo finančne in računovodske službe, ki so hierarhično in geografsko neodvisne ter uporabljajo različne informacijske sisteme in sisteme upravljanja. Končno, Francija navaja dejstvo, da se hčerinske družbe skupine IFP svobodno odločijo, katere izdelke in storitve bodo tržile. V zvezi s tem Francija navaja, da lahko družba Axens sprejme ali zavrne delo, ki ga ponudi skupina IFP, in opisuje več primerov postopkov, pri katerih družba Axens izpolnjuje svoje potrebe na področju raziskav na podlagi drugih pogodbenih razmerij.

4.4   Obstoj državne pomoči

| (54) | Francija meni, da financiranje neprofitne organizacije IFP v skladu s prvim pododstavkom točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 ni državna pomoč. |
| --- | --- |

(54)

Francija meni, da financiranje neprofitne organizacije IFP v skladu s prvim pododstavkom točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 ni državna pomoč.

| (55) | Francija zlasti trdi, da drugi pododstavek točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 določa: „Kadar so rezultati javno financiranih raziskav in razvoja na voljo podjetjem Skupnosti na nediskriminatorni podlagi, Komisija običajno obravnava, da ne gre za državno pomoč v smislu člena 92(1) Pogodbe ES (zdaj člena 87).“ |
| --- | --- |

(55)

Francija zlasti trdi, da drugi pododstavek točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996 določa: „Kadar so rezultati javno financiranih raziskav in razvoja na voljo podjetjem Skupnosti na nediskriminatorni podlagi, Komisija običajno obravnava, da ne gre za državno pomoč v smislu člena 92(1) Pogodbe ES (zdaj člena 87).“

| (56) | V zvezi s tem Francija navaja, da skupina IFP opravi veliko raziskav, katerih rezultati so na voljo podjetjem v Skupnosti brez razlikovanja. Eni od načinov za zagotavljanje dostopnosti rezultatov teh dejavnosti so znanstvena revija in priprava člankov, predstavitev dela na kongresih, objava del na spletu, sodelovanje v znanstvenih združenjih, vzpostavitev partnerstva z drugimi raziskovalnimi centri in doktorsko usposabljanje. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi s tem Francija navaja, da skupina IFP opravi veliko raziskav, katerih rezultati so na voljo podjetjem v Skupnosti brez razlikovanja. Eni od načinov za zagotavljanje dostopnosti rezultatov teh dejavnosti so znanstvena revija in priprava člankov, predstavitev dela na kongresih, objava del na spletu, sodelovanje v znanstvenih združenjih, vzpostavitev partnerstva z drugimi raziskovalnimi centri in doktorsko usposabljanje.

| (57) | Francija navaja, da so tri četrtine proračuna za raziskave centra za rezultate „raziskave in proizvodnja“ namenjene temeljnim raziskavam, katerih rezultati se večinoma razširjajo brez razlikovanja. Kar zadeva center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, Francija navaja, da se rezultati več raziskav prav tako razširjajo brez razlikovanja. |
| --- | --- |

(57)

Francija navaja, da so tri četrtine proračuna za raziskave centra za rezultate „raziskave in proizvodnja“ namenjene temeljnim raziskavam, katerih rezultati se večinoma razširjajo brez razlikovanja. Kar zadeva center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, Francija navaja, da se rezultati več raziskav prav tako razširjajo brez razlikovanja.

| (58) | Drugič, Francija meni, da se je potrdilo razmišljanje Komisije v odločbah iz let 1996 in 1998, ki določata: „Upoštevati je treba, da skupina IFP, čeprav ne zaračuna vedno dejanskih stroškov raziskav, ne razlikuje med podjetji, katerim predloži rezultate raziskav, ki jih opravi sama ali jih opravi na podlagi sodelovanja“. |
| --- | --- |

(58)

Drugič, Francija meni, da se je potrdilo razmišljanje Komisije v odločbah iz let 1996 in 1998, ki določata: „Upoštevati je treba, da skupina IFP, čeprav ne zaračuna vedno dejanskih stroškov raziskav, ne razlikuje med podjetji, katerim predloži rezultate raziskav, ki jih opravi sama ali jih opravi na podlagi sodelovanja“.

| (59) | V zvezi s tem poudarja, da skupina IFP na področju „raziskav in proizvodnje“ izvaja industrijske raziskave v imenu več industrijskih partnerjev v obliki preprostega sodelovanja ali skupnih industrijskih projektov (Joint Industrial Projects) z več strankami, pri katerih lahko sodelujejo vsi. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s tem poudarja, da skupina IFP na področju „raziskav in proizvodnje“ izvaja industrijske raziskave v imenu več industrijskih partnerjev v obliki preprostega sodelovanja ali skupnih industrijskih projektov (Joint Industrial Projects) z več strankami, pri katerih lahko sodelujejo vsi.

| (60) | Kar zadeva trg za rafiniranje in petrokemijo, Francija meni, da plačila družbe Axens za dela, ki jih tej družbi ponudi skupina IFP, ustrezajo tržnim pogojem. Francija doda k temu finančnemu prispevku odhodke družbe Axens v zvezi z opravljanjem dodatnih nalog, ki so potrebne za uporabo teh raziskav, in dodatne stroške družbe Axens v zvezi z uporabo tehnoloških postopkov in izdelkov, ki niso v lasti skupine IFP. Francija meni, da velik delež prometa, namenjen raziskovalnim dejavnostim, jasno kaže na to, da družba Axens ni izkoristila konkurenčne prednosti za raziskave, ki jih v njenem imenu izvaja skupina IFP. Francija navaja dokazila, da so zneski, ki jih porabi družba Axens za raziskovalne dejavnosti, občutno višji od povprečja v tem sektorju. |
| --- | --- |

(60)

Kar zadeva trg za rafiniranje in petrokemijo, Francija meni, da plačila družbe Axens za dela, ki jih tej družbi ponudi skupina IFP, ustrezajo tržnim pogojem. Francija doda k temu finančnemu prispevku odhodke družbe Axens v zvezi z opravljanjem dodatnih nalog, ki so potrebne za uporabo teh raziskav, in dodatne stroške družbe Axens v zvezi z uporabo tehnoloških postopkov in izdelkov, ki niso v lasti skupine IFP. Francija meni, da velik delež prometa, namenjen raziskovalnim dejavnostim, jasno kaže na to, da družba Axens ni izkoristila konkurenčne prednosti za raziskave, ki jih v njenem imenu izvaja skupina IFP. Francija navaja dokazila, da so zneski, ki jih porabi družba Axens za raziskovalne dejavnosti, občutno višji od povprečja v tem sektorju.

| (61) | Poleg tega Francija trdi, da kljub pravici družbe Axens do prve zavrnitve več raziskav, ki jih opravlja center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, poteka na podlagi različnih industrijskih partnerstev iz različnih držav. |
| --- | --- |

(61)

Poleg tega Francija trdi, da kljub pravici družbe Axens do prve zavrnitve več raziskav, ki jih opravlja center za rezultate „rafiniranje in petrokemija“, poteka na podlagi različnih industrijskih partnerstev iz različnih držav.

| (62) | Francija torej ugotavlja, da posredovanje države v korist skupini IFP ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in da hčerinske družbe skupine IFP nimajo nobene prednosti pri dostopu do rezultatov raziskav, ki jih v njihovem imenu opravi skupina IFP. |
| --- | --- |

(62)

Francija torej ugotavlja, da posredovanje države v korist skupini IFP ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in da hčerinske družbe skupine IFP nimajo nobene prednosti pri dostopu do rezultatov raziskav, ki jih v njihovem imenu opravi skupina IFP.

4.5   Združljivost morebitne državne pomoči s Pogodbo ES

| (63) | Francija navaja, da če bi se posredovanje države v korist skupine IFP obravnavalo kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, bi bila ta pomoč v vsakem primeru združljiva s skupnim trgom. Francija navaja dokazila, da bi se lahko obravnavalo, da je pomoč v skladu s Pogodbo na podlagi odstopanja iz člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(63)

Francija navaja, da če bi se posredovanje države v korist skupine IFP obravnavalo kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, bi bila ta pomoč v vsakem primeru združljiva s skupnim trgom. Francija navaja dokazila, da bi se lahko obravnavalo, da je pomoč v skladu s Pogodbo na podlagi odstopanja iz člena 87(3)(c).

| (64) | Francija zlasti ocenjuje, da državno financiranje industrijskega raziskovanja družbe Axens ne presega zgornjih mej iz okvira za R & R iz leta 1996. V zvezi s tem je predložila podatke o višini stroškov skupine IFP v zvezi z industrijskimi raziskavami družbe Axens in finančnih povračilih družbe Axens. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

Francija zlasti ocenjuje, da državno financiranje industrijskega raziskovanja družbe Axens ne presega zgornjih mej iz okvira za R & R iz leta 1996. V zvezi s tem je predložila podatke o višini stroškov skupine IFP v zvezi z industrijskimi raziskavami družbe Axens in finančnih povračilih družbe Axens. [...] (15)

| (65) | Drugič, Francija navaja, da bi imela morebitna pomoč za družbo Axens spodbujevalni učinek. V zvezi s tem je predložila statistične podatke, ki kažejo na povečevanje zneska odhodkov, ki jih družba Axens nameni za R & R svoje delovne sile na področju R & R, ter razmerja med notranjimi stroški in prometom. Poleg tega je Francija predložila primere projektov, ki jih družba Axens ne bi mogla izvajati brez pomoči skupine IFP. Končno, Francija trdi, da vsi tekmeci družbe Axens, zlasti ameriški, prejemajo znatno javno pomoč. |
| --- | --- |

(65)

Drugič, Francija navaja, da bi imela morebitna pomoč za družbo Axens spodbujevalni učinek. V zvezi s tem je predložila statistične podatke, ki kažejo na povečevanje zneska odhodkov, ki jih družba Axens nameni za R & R svoje delovne sile na področju R & R, ter razmerja med notranjimi stroški in prometom. Poleg tega je Francija predložila primere projektov, ki jih družba Axens ne bi mogla izvajati brez pomoči skupine IFP. Končno, Francija trdi, da vsi tekmeci družbe Axens, zlasti ameriški, prejemajo znatno javno pomoč.

| (66) | Francija na koncu poudarja strateški pomen državnih pomoči za inovacije ter R & R, ki ga je Komisija priznala ob oživitvi lizbonske strategije in vključila v akcijski načrt za državne pomoči. |
| --- | --- |

(66)

Francija na koncu poudarja strateški pomen državnih pomoči za inovacije ter R & R, ki ga je Komisija priznala ob oživitvi lizbonske strategije in vključila v akcijski načrt za državne pomoči.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

5.1   Vsebina prvotne pritožbe v zvezi s sprožitvijo postopka

| (67) | Pritožnik ne želi razkriti svoje identitete zaradi strahu, da bi to imelo negativne gospodarske posledice. Pritožnik ocenjuje, da so njegovi interesi neposredno ogroženi zaradi subvencije, ki jo je Francija dodelila skupini IFP in/ali njeni hčerinski družbi Axens. Družba Axens, ki je tekmica pritožnika, od svoje ustanovitve leta 2001 izvaja agresivno gospodarsko politiko v zvezi z licencami za tehnološke postopke, razvite v celoti na podlagi dejavnosti matične družbe IFP na področju raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

(67)

Pritožnik ne želi razkriti svoje identitete zaradi strahu, da bi to imelo negativne gospodarske posledice. Pritožnik ocenjuje, da so njegovi interesi neposredno ogroženi zaradi subvencije, ki jo je Francija dodelila skupini IFP in/ali njeni hčerinski družbi Axens. Družba Axens, ki je tekmica pritožnika, od svoje ustanovitve leta 2001 izvaja agresivno gospodarsko politiko v zvezi z licencami za tehnološke postopke, razvite v celoti na podlagi dejavnosti matične družbe IFP na področju raziskav in razvoja.

| (68) | Pritožba je osredotočena na posebna področja dejavnosti skupine IFP, tj. na tehnološke postopke in katalizatorje za rafiniranje, predelavo plina in petrokemično proizvodnjo ter dejavnost licenciranja družbe Axens na teh področjih delovanja. Pritožnik ocenjuje, da je na teh področjih družba Axens neposredna konkurenca drugim nosilcem dejavnosti na trgu, ne da bi krila stroške za raziskave in razvoj, če je Axens izključni distributer tehnoloških postopkov, ki jih razvije skupina IFP na podlagi državne pomoči. Poleg tega pritožnik meni, da lahko združenje IFP/Axens izvaja dejavnosti R & R, ki ne bi bile donosne za nosilce dejavnosti, ki ne prejemajo subvencij. |
| --- | --- |

(68)

Pritožba je osredotočena na posebna področja dejavnosti skupine IFP, tj. na tehnološke postopke in katalizatorje za rafiniranje, predelavo plina in petrokemično proizvodnjo ter dejavnost licenciranja družbe Axens na teh področjih delovanja. Pritožnik ocenjuje, da je na teh področjih družba Axens neposredna konkurenca drugim nosilcem dejavnosti na trgu, ne da bi krila stroške za raziskave in razvoj, če je Axens izključni distributer tehnoloških postopkov, ki jih razvije skupina IFP na podlagi državne pomoči. Poleg tega pritožnik meni, da lahko združenje IFP/Axens izvaja dejavnosti R & R, ki ne bi bile donosne za nosilce dejavnosti, ki ne prejemajo subvencij.

| (69) | Pritožnik ocenjuje, da je mogoče elemente državne pomoči ugotoviti pri neposredni subvenciji države za skupino IFP, ustanovitvi in kapitalizaciji gospodarske hčerinske družbe Axens s strani skupine IFP, financiranju sektorja za rafiniranje in petrokemijo skupine IFP, katerega izključni distributer je Axens, ter izključnih licencah, ki jih podeli skupina IFP družbi Axens na področju tehnoloških postopkov. |
| --- | --- |

(69)

Pritožnik ocenjuje, da je mogoče elemente državne pomoči ugotoviti pri neposredni subvenciji države za skupino IFP, ustanovitvi in kapitalizaciji gospodarske hčerinske družbe Axens s strani skupine IFP, financiranju sektorja za rafiniranje in petrokemijo skupine IFP, katerega izključni distributer je Axens, ter izključnih licencah, ki jih podeli skupina IFP družbi Axens na področju tehnoloških postopkov.

| (70) | Pritožnik meni, da je sedanje državno financiranje dejavnosti skupine IFP in družbe Axens, ki ni bilo priglašeno Komisiji in ni zajeto v nobeni od prejšnjih odločb Komisije, nezakonita državna pomoč. V zvezi s tem pritožnik izpostavlja dejanske razlike med sklepi prejšnjih odločb Komisije ter sedanjim stanjem skupine IFP in družbe Axens:






  — | hčerinska družba Axens je gospodarski subjekt, |
| --- | --- | --- |

(70)

Pritožnik meni, da je sedanje državno financiranje dejavnosti skupine IFP in družbe Axens, ki ni bilo priglašeno Komisiji in ni zajeto v nobeni od prejšnjih odločb Komisije, nezakonita državna pomoč. V zvezi s tem pritožnik izpostavlja dejanske razlike med sklepi prejšnjih odločb Komisije ter sedanjim stanjem skupine IFP in družbe Axens:

—

hčerinska družba Axens je gospodarski subjekt,

| — | Axens ima izključen ali prednostni dostop do storitev ali rezultatov raziskav skupine IFP, |
| --- | --- |

—

Axens ima izključen ali prednostni dostop do storitev ali rezultatov raziskav skupine IFP,

| — | skupina IFP ima v lasti 100 % kapitala družbe Axens, |
| --- | --- |

—

skupina IFP ima v lasti 100 % kapitala družbe Axens,

| — | na trgu tehnoloških postopkov večina nosilcev dejavnosti, vključno s pritožnikom, ne prejema subvencij. Subvencionirane dejavnosti združenja IFP/Axens povzročajo izkrivljanje cen. |
| --- | --- |

—

na trgu tehnoloških postopkov večina nosilcev dejavnosti, vključno s pritožnikom, ne prejema subvencij. Subvencionirane dejavnosti združenja IFP/Axens povzročajo izkrivljanje cen.

| (71) | Zato pritožnik ocenjuje, da se skupina IFP močno razlikuje od modela javne neprofitne raziskovalne ustanove iz točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996, kar zadeva gospodarske dejavnosti njene hčerinske družbe Axens. Pritožnik nasprotno meni, da sta skupina IFP in družba Axens en gospodarski subjekt, ki deluje na trgu, pri čemer je neposredna konkurenca drugim nosilcem dejavnosti. Pritožnik meni, da več elementov kaže na to, da je treba skupino IFP in družbo Axens obravnavati kot en gospodarski subjekt ter torej kot podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES:






  — | skupina IFP ima v lasti 100 % kapitala družbe Axens, |
| --- | --- | --- |

(71)

Zato pritožnik ocenjuje, da se skupina IFP močno razlikuje od modela javne neprofitne raziskovalne ustanove iz točke 2.4 okvira za R & R iz leta 1996, kar zadeva gospodarske dejavnosti njene hčerinske družbe Axens. Pritožnik nasprotno meni, da sta skupina IFP in družba Axens en gospodarski subjekt, ki deluje na trgu, pri čemer je neposredna konkurenca drugim nosilcem dejavnosti. Pritožnik meni, da več elementov kaže na to, da je treba skupino IFP in družbo Axens obravnavati kot en gospodarski subjekt ter torej kot podjetje v smislu člena 87(1) Pogodbe ES:

—

skupina IFP ima v lasti 100 % kapitala družbe Axens,

| — | skupina IFP deluje kot aktivni delničar, ker sodeluje pri opredelitvi strategije svojih hčerinskih družb, |
| --- | --- |

—

skupina IFP deluje kot aktivni delničar, ker sodeluje pri opredelitvi strategije svojih hčerinskih družb,

| — | osebje družbe Axens in skupine IFP skupaj obiskuje potencialne stranke, |
| --- | --- |

—

osebje družbe Axens in skupine IFP skupaj obiskuje potencialne stranke,

| — | družba Axens uporablja svoje ime v povezavi s tehnološkimi postopki skupine IFP (kot je razvidno iz logotipa družbe Axens, ki vključuje logotip skupine IFP). |
| --- | --- |

—

družba Axens uporablja svoje ime v povezavi s tehnološkimi postopki skupine IFP (kot je razvidno iz logotipa družbe Axens, ki vključuje logotip skupine IFP).

| (72) | Sredstva, ki jih dodeli Francija združenju IFP/Axens za financiranje raziskav na področjih tehnoloških postopkov rafiniranja, predelave plina in petrokemije, so državna. Pritožnik ocenjuje, da odhodki za R & R skupine IFP na teh področjih znašajo okrog 100 milijonov EUR, medtem ko družba Axens svoji matični družbi povrne le polovico teh stroškov. Pritožnik zato ocenjuje, da pomoč združenju IFP/Axens znaša 50 milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(72)

Sredstva, ki jih dodeli Francija združenju IFP/Axens za financiranje raziskav na področjih tehnoloških postopkov rafiniranja, predelave plina in petrokemije, so državna. Pritožnik ocenjuje, da odhodki za R & R skupine IFP na teh področjih znašajo okrog 100 milijonov EUR, medtem ko družba Axens svoji matični družbi povrne le polovico teh stroškov. Pritožnik zato ocenjuje, da pomoč združenju IFP/Axens znaša 50 milijonov EUR na leto.

| (73) | Pritožnik meni, da konkurenčna prednost temelji na dejstvu, da subjekt IFP/Axens ne krije v celoti stroškov za raziskave in razvoj, s čimer lahko znižuje cene na trgu na zadevnih področjih. Pritožnik ocenjuje, da je taka prednost povezana s tveganjem izpodrinjenja drugih nosilcev dejavnosti na trgu. |
| --- | --- |

(73)

Pritožnik meni, da konkurenčna prednost temelji na dejstvu, da subjekt IFP/Axens ne krije v celoti stroškov za raziskave in razvoj, s čimer lahko znižuje cene na trgu na zadevnih področjih. Pritožnik ocenjuje, da je taka prednost povezana s tveganjem izpodrinjenja drugih nosilcev dejavnosti na trgu.

| (74) | Pritožnik meni, da je trg tehnoloških postopkov svetovni ali vsaj evropski trg. Državna pomoč za združenje IFP/Axens torej ogroža trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Pritožnik meni, da je trg tehnoloških postopkov svetovni ali vsaj evropski trg. Državna pomoč za združenje IFP/Axens torej ogroža trgovino znotraj Skupnosti.

| (75) | Zato pritožnik meni, da je državna pomoč za združenje IFP/Axens državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(75)

Zato pritožnik meni, da je državna pomoč za združenje IFP/Axens državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (76) | Pritožnik trdi, da če je razvoj tehnoloških postopkov rafiniranja dejavnost blizu trga in je mogoče rezultate neposredno tržiti, ne sodi v opredelitev predkonkurenčne dejavnosti iz okvira za R & R iz leta 1996. Zato bi bila ta pomoč, dodeljena združenju IFP/Axens, pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s pravili o državni pomoči iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(76)

Pritožnik trdi, da če je razvoj tehnoloških postopkov rafiniranja dejavnost blizu trga in je mogoče rezultate neposredno tržiti, ne sodi v opredelitev predkonkurenčne dejavnosti iz okvira za R & R iz leta 1996. Zato bi bila ta pomoč, dodeljena združenju IFP/Axens, pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva s pravili o državni pomoči iz Pogodbe.

| (77) | Pritožnik poudarja, da bi pomoč, tudi če bi se dejavnosti združenja IFP/Axens obravnavale kot predkonkurenčne razvojne dejavnosti, presegala dopusten prag iz okvira za R & R iz leta 1996 za take dejavnosti, ki znaša 25 %, in bi lahko prav tako presegala prag 50 % za industrijsko raziskovanje. |
| --- | --- |

(77)

Pritožnik poudarja, da bi pomoč, tudi če bi se dejavnosti združenja IFP/Axens obravnavale kot predkonkurenčne razvojne dejavnosti, presegala dopusten prag iz okvira za R & R iz leta 1996 za take dejavnosti, ki znaša 25 %, in bi lahko prav tako presegala prag 50 % za industrijsko raziskovanje.

| (78) | Če bi se upoštevalo, da so to dejavnosti na področju raziskav in razvoja iz okvira za R & R iz leta 1996, pritožnik ocenjuje, da je spodbujevalni učinek pomoči sporen. Pritožnik meni, da pomoč za združenje IFP/Axens odvrača druge nosilce dejavnosti na trgu od naložb v R & R na teh področjih, če na njihov prihodek vpliva državna pomoč in ne dopušča povračila stroškov za R & R. |
| --- | --- |

(78)

Če bi se upoštevalo, da so to dejavnosti na področju raziskav in razvoja iz okvira za R & R iz leta 1996, pritožnik ocenjuje, da je spodbujevalni učinek pomoči sporen. Pritožnik meni, da pomoč za združenje IFP/Axens odvrača druge nosilce dejavnosti na trgu od naložb v R & R na teh področjih, če na njihov prihodek vpliva državna pomoč in ne dopušča povračila stroškov za R & R.

| (79) | Pritožnik zato ugotavlja, da je državna pomoč za združenje IFP/Axens nezakonita in nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(79)

Pritožnik zato ugotavlja, da je državna pomoč za združenje IFP/Axens nezakonita in nezdružljiva s skupnim trgom.

5.2   Pripombe družbe Axens

| (80) | Družba Axens najprej poudarja, da je bila ustanovljena leta 2001, da bi se v en gospodarski subjekt združile dejavnosti družbe IFP, povezane s postopki rafiniranja in petrokemije, ter postopki hčerinske družbe, ki proizvaja katalizatorje. Družba navaja, da ima na voljo vse službe (finančno, pravno, kadrovsko), ki omogočajo, da opravlja svojo dejavnost popolnoma neodvisno in da vsakodnevno upravljanje poteka v njenem okviru v pristojnosti generalnega direktorja. Meni, da se zelo malo odločitev sprejema na ravni upravnega odbora ter da njeni delničarji puščajo direktorjem veliko svobode pri sprejemanju gospodarskih in industrijskih odločitev. Ne strinja se z analizo Komisije, ki obravnava skupino IFP in družbo Axens kot enoten gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(80)

Družba Axens najprej poudarja, da je bila ustanovljena leta 2001, da bi se v en gospodarski subjekt združile dejavnosti družbe IFP, povezane s postopki rafiniranja in petrokemije, ter postopki hčerinske družbe, ki proizvaja katalizatorje. Družba navaja, da ima na voljo vse službe (finančno, pravno, kadrovsko), ki omogočajo, da opravlja svojo dejavnost popolnoma neodvisno in da vsakodnevno upravljanje poteka v njenem okviru v pristojnosti generalnega direktorja. Meni, da se zelo malo odločitev sprejema na ravni upravnega odbora ter da njeni delničarji puščajo direktorjem veliko svobode pri sprejemanju gospodarskih in industrijskih odločitev. Ne strinja se z analizo Komisije, ki obravnava skupino IFP in družbo Axens kot enoten gospodarski subjekt.

| (81) | Drugič, družba Axens poudarja, da je reorganizacija leta 2001 potekala v skladu s projektom, ki ga je izrecno odobrila Komisija. Ocenjuje, da bi lahko upravičeno pričakovala veljavnost tega pravnega in finančnega okvira, pri čemer je dvom v zvezi s tem okvirom resno oviral njen razvoj. |
| --- | --- |

(81)

Drugič, družba Axens poudarja, da je reorganizacija leta 2001 potekala v skladu s projektom, ki ga je izrecno odobrila Komisija. Ocenjuje, da bi lahko upravičeno pričakovala veljavnost tega pravnega in finančnega okvira, pri čemer je dvom v zvezi s tem okvirom resno oviral njen razvoj.

| (82) | Tretjič, družba Axens trdi, da večina nosilcev dejavnosti na trgih tehnoloških postopkov in katalizatorjev na področju rafiniranja in petrokemije združuje notranje raziskave in raziskave v partnerstvu. Družba Criterion, hčerinska družba družbe Shell, ima dostop do raziskav te družbe, ABB Lummus je sklenila sporazume z družbama Chevron in Shell, UOP z družbo Total in drugimi nosilci dejavnosti, Albermale pa z družbo ExxonMobil. Družba Axens navaja, da njeno sodelovanje s skupino IFP spada v ta okvir in da je bilo pregledno strukturirano na podlagi treh konvencij o raziskovanju in licencah. Te konvencije po mnenju posameznih strank temeljijo na običajni trgovinski usmeritvi. Družba Axens ocenjuje, da je dejstvo, da je delež prihodka, namenjen stroškom za raziskave, primerljiv s prizadevanjem njenih tekmic, dodaten dokaz, da družba Axens nima nobene prednosti zaradi odnosa s skupino IFP. |
| --- | --- |

(82)

Tretjič, družba Axens trdi, da večina nosilcev dejavnosti na trgih tehnoloških postopkov in katalizatorjev na področju rafiniranja in petrokemije združuje notranje raziskave in raziskave v partnerstvu. Družba Criterion, hčerinska družba družbe Shell, ima dostop do raziskav te družbe, ABB Lummus je sklenila sporazume z družbama Chevron in Shell, UOP z družbo Total in drugimi nosilci dejavnosti, Albermale pa z družbo ExxonMobil. Družba Axens navaja, da njeno sodelovanje s skupino IFP spada v ta okvir in da je bilo pregledno strukturirano na podlagi treh konvencij o raziskovanju in licencah. Te konvencije po mnenju posameznih strank temeljijo na običajni trgovinski usmeritvi. Družba Axens ocenjuje, da je dejstvo, da je delež prihodka, namenjen stroškom za raziskave, primerljiv s prizadevanjem njenih tekmic, dodaten dokaz, da družba Axens nima nobene prednosti zaradi odnosa s skupino IFP.

| (83) | Na koncu družba Axens poudarja, da se je spopadla z zelo močno konkurenco nosilcev dejavnosti, ki pogosto dobivajo zelo močno podporo od njihove države izvora. V Združenih državah ministrstvo za energetiko (Department of Energy) nameni več sto milijonov dolarjev za podporo teh projektov. |
| --- | --- |

(83)

Na koncu družba Axens poudarja, da se je spopadla z zelo močno konkurenco nosilcev dejavnosti, ki pogosto dobivajo zelo močno podporo od njihove države izvora. V Združenih državah ministrstvo za energetiko (Department of Energy) nameni več sto milijonov dolarjev za podporo teh projektov.

5.3   Pripombe družbe UOP

| (84) | Sedež družbe UOP Limited je v Združenem kraljestvu. Družba ima dva proizvodna obrata, in sicer v Združenem kraljestvu in Italiji, ter je dejavna v 17 državah članicah. Ta družba je specializirana na področju zasnove, inženiringa, licenciranja, opravljanja postopkov, kot so pretvorba nafte, proizvodnja čistega goriva, razžveplanje goriva in tehnološki postopki na področju petrokemije. Proizvaja tudi katalizatorje, molekularne filtre, vpojna sredstva in drugo specializirano opremo. |
| --- | --- |

(84)

Sedež družbe UOP Limited je v Združenem kraljestvu. Družba ima dva proizvodna obrata, in sicer v Združenem kraljestvu in Italiji, ter je dejavna v 17 državah članicah. Ta družba je specializirana na področju zasnove, inženiringa, licenciranja, opravljanja postopkov, kot so pretvorba nafte, proizvodnja čistega goriva, razžveplanje goriva in tehnološki postopki na področju petrokemije. Proizvaja tudi katalizatorje, molekularne filtre, vpojna sredstva in drugo specializirano opremo.

| (85) | Družba UOP in združenje IFP/Axens sta tekmeca na področju tehnologij proizvodnje in razžveplanja bencina, proizvodnje in pridobivanja aromatskih ogljikovodikov ter tudi na področju katalizatorjev za številne postopke proizvodnje čistih goriv. Družba UOP podpira začetek formalnega postopka preiskave v zvezi s pomočjo, ki se je izplačala skupini IFP, ter se pridružuje mnenju Komisije glede njenih bistvenih ugotovitev. |
| --- | --- |

(85)

Družba UOP in združenje IFP/Axens sta tekmeca na področju tehnologij proizvodnje in razžveplanja bencina, proizvodnje in pridobivanja aromatskih ogljikovodikov ter tudi na področju katalizatorjev za številne postopke proizvodnje čistih goriv. Družba UOP podpira začetek formalnega postopka preiskave v zvezi s pomočjo, ki se je izplačala skupini IFP, ter se pridružuje mnenju Komisije glede njenih bistvenih ugotovitev.

| (86) | Prvič, družba UOP v zadnjih letih opaža jasen razvoj dejavnosti skupine IFP. Skupina IFP bi tako preoblikovala dejavnost licenciranja, ki je sorazmerno nepomembna in odprta za vse družbe tako, da neposredno konkurira zasebnim subjektom na trgu postopkov. Družba UOP opozarja, da mora država, če se odloči, da bo delovala kot gospodarski subjekt, glede na sodno prakso Skupnosti delovati pod enakimi pogoji kot zasebni subjekt. Družba UOP v zvezi s tem meni, da primanjkljaj pri obratovanju v višini več kot 555 milijonov EUR v zadnjih treh letih ni sprejemljiv za običajnega delničarja. |
| --- | --- |

(86)

Prvič, družba UOP v zadnjih letih opaža jasen razvoj dejavnosti skupine IFP. Skupina IFP bi tako preoblikovala dejavnost licenciranja, ki je sorazmerno nepomembna in odprta za vse družbe tako, da neposredno konkurira zasebnim subjektom na trgu postopkov. Družba UOP opozarja, da mora država, če se odloči, da bo delovala kot gospodarski subjekt, glede na sodno prakso Skupnosti delovati pod enakimi pogoji kot zasebni subjekt. Družba UOP v zvezi s tem meni, da primanjkljaj pri obratovanju v višini več kot 555 milijonov EUR v zadnjih treh letih ni sprejemljiv za običajnega delničarja.

| (87) | V tem okviru družba UOP zahteva, da Komisija Franciji ukaže, naj začasno ukine javno pomoč za skupino IFP v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (22). |
| --- | --- |

(87)

V tem okviru družba UOP zahteva, da Komisija Franciji ukaže, naj začasno ukine javno pomoč za skupino IFP v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (22).

| (88) | Drugič, družba UOP ocenjuje, da se z dejstvom, da združenju IFP/Axens ni treba kriti vseh stroškov za raziskave in razvoj, ni omogočila le pridobitev bistvenega dela trga tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, ampak se je tudi ogrozila donosnost njenih tekmecev. Poleg tega družba UOP meni, da sta bližina trga in nizka raven dejavnosti raziskav in razvoja združenja IFP/Axens posledica pomanjkanja spodbujevalnega učinka za pomoč. Nazadnje, družba UOP meni, da bi morebitno korist pomoči v veliki meri nadomestilo tveganje za izpodrinjenje zasebnih subjektov na zadevnih trgih, pri čemer družba UOP navaja, da bodo morali zasebni subjekti srednjeročno zmanjšati svoje stroške za raziskave in razvoj, da bi ostali konkurenčni v primerjavi s tekmecem, ki prejema precej višjo subvencijo. |
| --- | --- |

(88)

Drugič, družba UOP ocenjuje, da se z dejstvom, da združenju IFP/Axens ni treba kriti vseh stroškov za raziskave in razvoj, ni omogočila le pridobitev bistvenega dela trga tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, ampak se je tudi ogrozila donosnost njenih tekmecev. Poleg tega družba UOP meni, da sta bližina trga in nizka raven dejavnosti raziskav in razvoja združenja IFP/Axens posledica pomanjkanja spodbujevalnega učinka za pomoč. Nazadnje, družba UOP meni, da bi morebitno korist pomoči v veliki meri nadomestilo tveganje za izpodrinjenje zasebnih subjektov na zadevnih trgih, pri čemer družba UOP navaja, da bodo morali zasebni subjekti srednjeročno zmanjšati svoje stroške za raziskave in razvoj, da bi ostali konkurenčni v primerjavi s tekmecem, ki prejema precej višjo subvencijo.

| (89) | Tretjič, družba UOP se strinja z analizo Komisije, glede na katero se skupina IFP in njena hčerinska družba Axens obravnavata kot enoten gospodarski subjekt. Po eni strani k tej ugotovitvi prispevajo kapitalistična struktura, izobraževalno osebje, prednostni odnosi in stopnja gospodarskega vključevanja skupine IFP ter njene hčerinske družbe Axens. V zvezi s tem družba UOP poudarja, da je gospodarsko vključevanje teh dveh subjektov zagotovljeno, dokler je hčerinska družba Axens edini distributer tehnoloških postopkov, ki jih razvije skupina IFP, ter prva in morda edina prejemnica rezultatov skupine IFP. Po mnenju družbe UOP taki sporazumi dokazujejo, da sta skupina IFP in hčerinska družba Axens nedvomno odvisni ena od druge, skupno delujeta in si prizadevata za enake interese na trgu. Po drugi strani družba UOP meni, da skupina IFP kot edina delničarka hčerinske družbe Axens lahko opredeli strategijo tega podjetja za kratkoročno in srednjeročno obdobje. |
| --- | --- |

(89)

Tretjič, družba UOP se strinja z analizo Komisije, glede na katero se skupina IFP in njena hčerinska družba Axens obravnavata kot enoten gospodarski subjekt. Po eni strani k tej ugotovitvi prispevajo kapitalistična struktura, izobraževalno osebje, prednostni odnosi in stopnja gospodarskega vključevanja skupine IFP ter njene hčerinske družbe Axens. V zvezi s tem družba UOP poudarja, da je gospodarsko vključevanje teh dveh subjektov zagotovljeno, dokler je hčerinska družba Axens edini distributer tehnoloških postopkov, ki jih razvije skupina IFP, ter prva in morda edina prejemnica rezultatov skupine IFP. Po mnenju družbe UOP taki sporazumi dokazujejo, da sta skupina IFP in hčerinska družba Axens nedvomno odvisni ena od druge, skupno delujeta in si prizadevata za enake interese na trgu. Po drugi strani družba UOP meni, da skupina IFP kot edina delničarka hčerinske družbe Axens lahko opredeli strategijo tega podjetja za kratkoročno in srednjeročno obdobje.

| (90) | Četrtič, družba UOP in Komisija menita, da bi se moral proračun skupine IFP za raziskave in razvoj, ki se vodijo v sodelovanju s hčerinsko družbo Axens ali v njenem imenu, financirati iz prihodkov, pridobljenih na trgu, da ne bi združenje IFP/Axens imelo prednosti. |
| --- | --- |

(90)

Četrtič, družba UOP in Komisija menita, da bi se moral proračun skupine IFP za raziskave in razvoj, ki se vodijo v sodelovanju s hčerinsko družbo Axens ali v njenem imenu, financirati iz prihodkov, pridobljenih na trgu, da ne bi združenje IFP/Axens imelo prednosti.

| (91) | Petič, družba UOP predlaga, da Komisija ohrani značilnosti trga licenc za tehnologijo postopkov, medtem ko poskuša vzpostaviti povezavo med dejavnostmi raziskav in razvoja združenja IFP/Axens ter kategorijami raziskav, opredeljenimi v Prilogi I k okviru R & R iz leta 1996. Ta posebnost izhaja iz dejstva, da združenje IFP/Axens in njegovi tekmeci ne tržijo izdelka ali storitve, ampak tržijo postopek. Po mnenju družbe UOP mora Komisija v zvezi z dejstvom, da industrija običajno poimenuje razvoj tržnega postopka z izrazom „R & R“, upoštevati, da je ta razvoj na nižji stopnji kot dejavnosti R & R, opredeljene v okviru R & R iz leta 1996. V zvezi s tem družba UOP meni, da se R & R za industrije, ki se ukvarjajo s postopki rafiniranja in petrokemije, lahko razdeli na tri faze:






  (a) | faza osnovnih raziskav, med katero se razvijajo in preskušajo novi materiali in koncepti postopkov, dokler se ne dokaže njihovo načelo (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

Petič, družba UOP predlaga, da Komisija ohrani značilnosti trga licenc za tehnologijo postopkov, medtem ko poskuša vzpostaviti povezavo med dejavnostmi raziskav in razvoja združenja IFP/Axens ter kategorijami raziskav, opredeljenimi v Prilogi I k okviru R & R iz leta 1996. Ta posebnost izhaja iz dejstva, da združenje IFP/Axens in njegovi tekmeci ne tržijo izdelka ali storitve, ampak tržijo postopek. Po mnenju družbe UOP mora Komisija v zvezi z dejstvom, da industrija običajno poimenuje razvoj tržnega postopka z izrazom „R & R“, upoštevati, da je ta razvoj na nižji stopnji kot dejavnosti R & R, opredeljene v okviru R & R iz leta 1996. V zvezi s tem družba UOP meni, da se R & R za industrije, ki se ukvarjajo s postopki rafiniranja in petrokemije, lahko razdeli na tri faze:

(a)

faza osnovnih raziskav, med katero se razvijajo in preskušajo novi materiali in koncepti postopkov, dokler se ne dokaže njihovo načelo (23);

| (b) | faza razvoja postopkov in materialov, med katero se koncepti odkritih materialov in postopkov oblikujejo za tržno uporabo; |
| --- | --- |

(b)

faza razvoja postopkov in materialov, med katero se koncepti odkritih materialov in postopkov oblikujejo za tržno uporabo;

| (c) | faza razvoja uporabe, med katero se oblikujejo pripomočki, ki omogočajo predvidevanje reproduktivnih zmogljivosti in proizvodnjo materialov, da se postopek lahko ponudi v konkurenčnem okviru. |
| --- | --- |

(c)

faza razvoja uporabe, med katero se oblikujejo pripomočki, ki omogočajo predvidevanje reproduktivnih zmogljivosti in proizvodnjo materialov, da se postopek lahko ponudi v konkurenčnem okviru.

| (92) | Družba UOP meni, da sta fazi (b) in (c) sestavni del tržnega razvoja. |
| --- | --- |

(92)

Družba UOP meni, da sta fazi (b) in (c) sestavni del tržnega razvoja.

| (93) | Nazadnje, čeprav se družba UOP strinja z analizo Komisije glede gospodarske enotnosti skupine IFP in njene hčerinske družbe Axens, je želela dodati nekatera dodatna dokazila za hipotezo, v kateri je Komisija po formalnem postopku preiskave sklenila, da sta skupina IFP in hčerinska družba Axens dva ločena gospodarska subjekta. Po mnenju družbe UOP trg postopkov ponuja izdelke, ki niso primerljivi. Zato bi bil edini način za zagotovitev, da hčerinska družba Axens plača tržno ceno za rezultate skupine IFP, uporaba postopka za zbiranje ponudb. Tako družba UOP meni, da pravica do prve zavrnitve sama po sebi predstavlja prednost, pri čemer se pravica do prve zavrnitve podeli hčerinski družbi Axens, če se skupina IFP odpove možnosti prepustitve rezultatov na podlagi postopka zbiranja ponudb subjektu z najboljšo ponudbo na trgu. |
| --- | --- |

(93)

Nazadnje, čeprav se družba UOP strinja z analizo Komisije glede gospodarske enotnosti skupine IFP in njene hčerinske družbe Axens, je želela dodati nekatera dodatna dokazila za hipotezo, v kateri je Komisija po formalnem postopku preiskave sklenila, da sta skupina IFP in hčerinska družba Axens dva ločena gospodarska subjekta. Po mnenju družbe UOP trg postopkov ponuja izdelke, ki niso primerljivi. Zato bi bil edini način za zagotovitev, da hčerinska družba Axens plača tržno ceno za rezultate skupine IFP, uporaba postopka za zbiranje ponudb. Tako družba UOP meni, da pravica do prve zavrnitve sama po sebi predstavlja prednost, pri čemer se pravica do prve zavrnitve podeli hčerinski družbi Axens, če se skupina IFP odpove možnosti prepustitve rezultatov na podlagi postopka zbiranja ponudb subjektu z najboljšo ponudbo na trgu.

6.   KOMENTARJI FRANCIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (94) | Komentarji Francije se nanašajo na pripombe družbe UOP in na pritožbo. |
| --- | --- |

(94)

Komentarji Francije se nanašajo na pripombe družbe UOP in na pritožbo.

6.1   Odgovor na pripombe družbe UOP

| (95) | Prvič, Francija ugovarja trditvi družbe UOP glede enotnega subjekta IFP/Axens, pri čemer vztraja na neodvisnosti hčerinske družbe Axens glede na skupino IFP ter pri dejstvu, da je skupina IFP inštitut za raziskave, izobraževanje in dokumentacijo, v čemer se temeljno razlikuje od svoje hčerinske družbe Axens in družbe UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

Prvič, Francija ugovarja trditvi družbe UOP glede enotnega subjekta IFP/Axens, pri čemer vztraja na neodvisnosti hčerinske družbe Axens glede na skupino IFP ter pri dejstvu, da je skupina IFP inštitut za raziskave, izobraževanje in dokumentacijo, v čemer se temeljno razlikuje od svoje hčerinske družbe Axens in družbe UOP Limited.

| (96) | Kar zadeva neodvisnost hčerinske družbe Axens v razmerju do skupine IFP, Francija na podlagi sodne prakse Skupnosti najprej opozarja, da sama struktura deleža kapitala hčerinske družbe ne pomeni zadostnega merila, s katerim bi se ugotovilo, ali se lahko ta hčerinska družba obravnava kot gospodarsko neodvisna od matične družbe ali ne. Hčerinska družba Axens je na trgu v celoti neodvisna, čeprav je skupina IFP 100-odstotna lastnica. To neodvisnost dokazuje več dejstev:






  (a) | hčerinska družba Axens ima na voljo neodvisen postopek odločanja ter lastno strukturo financiranja in človeških virov; |
| --- | --- | --- |

(96)

Kar zadeva neodvisnost hčerinske družbe Axens v razmerju do skupine IFP, Francija na podlagi sodne prakse Skupnosti najprej opozarja, da sama struktura deleža kapitala hčerinske družbe ne pomeni zadostnega merila, s katerim bi se ugotovilo, ali se lahko ta hčerinska družba obravnava kot gospodarsko neodvisna od matične družbe ali ne. Hčerinska družba Axens je na trgu v celoti neodvisna, čeprav je skupina IFP 100-odstotna lastnica. To neodvisnost dokazuje več dejstev:

(a)

hčerinska družba Axens ima na voljo neodvisen postopek odločanja ter lastno strukturo financiranja in človeških virov;

| (b) | hčerinska družba Axens svobodno določa svojo trgovinsko politiko in prodajne cilje ter bruto marže; |
| --- | --- |

(b)

hčerinska družba Axens svobodno določa svojo trgovinsko politiko in prodajne cilje ter bruto marže;

| (c) | hčerinska družba Axens posega na trg rafiniranja in petrokemije v svojem imenu in za lastne namene ter lahko sklene pogodbo brez predhodnega dovoljenja skupine IFP; |
| --- | --- |

(c)

hčerinska družba Axens posega na trg rafiniranja in petrokemije v svojem imenu in za lastne namene ter lahko sklene pogodbo brez predhodnega dovoljenja skupine IFP;

| (d) | hčerinska družba Axens je finančno neodvisna v razmerju do skupine IFP v mejah natančno določenih pridržanih pristojnosti v svojem statutu in nima skupnega distributerja tehnologij IFP. |
| --- | --- |

(d)

hčerinska družba Axens je finančno neodvisna v razmerju do skupine IFP v mejah natančno določenih pridržanih pristojnosti v svojem statutu in nima skupnega distributerja tehnologij IFP.

| (97) | Kar zadeva neprofitni raziskovalni inštitut IFP, Francija ponavlja svojo trditev, da je skupina IFP raziskovalni inštitut, katerega prvi cilj je opravljanje raziskovalnih dejavnosti in razširjanje rezultatov navedenih dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa tehnologije, pri čemer se dobički v celoti ponovno vložijo v raziskave ali razširjanje rezultatov teh raziskav. |
| --- | --- |

(97)

Kar zadeva neprofitni raziskovalni inštitut IFP, Francija ponavlja svojo trditev, da je skupina IFP raziskovalni inštitut, katerega prvi cilj je opravljanje raziskovalnih dejavnosti in razširjanje rezultatov navedenih dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa tehnologije, pri čemer se dobički v celoti ponovno vložijo v raziskave ali razširjanje rezultatov teh raziskav.

| (98) | Drugič, ker sredstva, ki jih država dodeli skupini IFP, ne pomenijo državne pomoči v skladu s točko 2.4(1) okvira R & R iz leta 1996, Francija nasprotuje trditvi družbe UOP, da ta sredstva (24) pomenijo pomoč za tekoče delovanje. |
| --- | --- |

(98)

Drugič, ker sredstva, ki jih država dodeli skupini IFP, ne pomenijo državne pomoči v skladu s točko 2.4(1) okvira R & R iz leta 1996, Francija nasprotuje trditvi družbe UOP, da ta sredstva (24) pomenijo pomoč za tekoče delovanje.

| (99) | Tretjič, po mnenju družbe UOP naj bi se skoraj vsa javna pomoč, namenjena skupini IFP, porabila za financiranje dejavnosti, usmerjenih k trgu, zato se ne bi uporabljal okvir R & R iz leta 1996. Tej trditvi Francija nasprotuje in opozarja, da izvaja skupina IFP predvsem naloge splošnega pomena, usmerjene v temeljne raziskave in uporabo rezultatov ter tudi v izobraževanje in širjenje znanja, kar se ne bi smelo zamenjevati s strogimi tržnimi cilji, ki jih izvajajo zasebni subjekti, kot sta družba UOP in hčerinska družba Axens. |
| --- | --- |

(99)

Tretjič, po mnenju družbe UOP naj bi se skoraj vsa javna pomoč, namenjena skupini IFP, porabila za financiranje dejavnosti, usmerjenih k trgu, zato se ne bi uporabljal okvir R & R iz leta 1996. Tej trditvi Francija nasprotuje in opozarja, da izvaja skupina IFP predvsem naloge splošnega pomena, usmerjene v temeljne raziskave in uporabo rezultatov ter tudi v izobraževanje in širjenje znanja, kar se ne bi smelo zamenjevati s strogimi tržnimi cilji, ki jih izvajajo zasebni subjekti, kot sta družba UOP in hčerinska družba Axens.

| (100) | Poleg tega so raziskovalna dela, ki jih za hčerinsko družbo Axens izvaja skupina IFP v okviru konvencije o industrijskem raziskovanju, po eni strani študije tehnične izvedljivosti, po drugi strani pa gre za dejavnosti industrijskega raziskovanja. Skupina IFP ne opravlja predkonkurenčnih raziskovalnih dejavnosti v imenu hčerinske družbe Axens, ki sama prevzema in financira navedene dejavnosti. V zvezi s finančnimi preglednicami, navedenimi v pripombah Francije iz februarja 2006, ki dokazujejo, da skupina IFP v celoti spoštuje določbe iz Direktive 80/723/EGS, Francija ocenjuje, da se proračunska sredstva dobro uporabljajo za izvajanje naloge splošnega pomena in financiranje dejavnosti R & R v smislu okvira R & R iz leta 1996. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega so raziskovalna dela, ki jih za hčerinsko družbo Axens izvaja skupina IFP v okviru konvencije o industrijskem raziskovanju, po eni strani študije tehnične izvedljivosti, po drugi strani pa gre za dejavnosti industrijskega raziskovanja. Skupina IFP ne opravlja predkonkurenčnih raziskovalnih dejavnosti v imenu hčerinske družbe Axens, ki sama prevzema in financira navedene dejavnosti. V zvezi s finančnimi preglednicami, navedenimi v pripombah Francije iz februarja 2006, ki dokazujejo, da skupina IFP v celoti spoštuje določbe iz Direktive 80/723/EGS, Francija ocenjuje, da se proračunska sredstva dobro uporabljajo za izvajanje naloge splošnega pomena in financiranje dejavnosti R & R v smislu okvira R & R iz leta 1996.

| (101) | Četrtič, po mnenju družbe UOP bi pravica do prve zavrnitve omogočila prednost hčerinski družbi Axens, ki ne bi plačala tržne cene za tako pravico. Francija poudarja pomen presoje skupnega gospodarskega rezultata plačil, ki jih hčerinska družba Axens izplača skupini IFP. Poleg dividend so se leta 2001 na podlagi gospodarske logike določili elementi tega celotnega plačila (sestavljenega iz plačila za pravico do prve zavrnitve in pristojbin, plačanih za konvencije o omejeni licenci in licenci za izdelke). S to logiko se zagotavlja, da hčerinska družba Axens ne bi izkoristila gospodarske prednosti na podlagi svojega odnosa s skupino IFP, ter zagotavlja primeren in iz leta v leto stabilnejši dohodek skupine IFP, dovolj neodvisen od sestave, ki je posledica nenadnih prodaj hčerinske družbe Axens, s čimer se prepreči, da bi skupina IFP tvegala preveliko nihanje sredstev. |
| --- | --- |

(101)

Četrtič, po mnenju družbe UOP bi pravica do prve zavrnitve omogočila prednost hčerinski družbi Axens, ki ne bi plačala tržne cene za tako pravico. Francija poudarja pomen presoje skupnega gospodarskega rezultata plačil, ki jih hčerinska družba Axens izplača skupini IFP. Poleg dividend so se leta 2001 na podlagi gospodarske logike določili elementi tega celotnega plačila (sestavljenega iz plačila za pravico do prve zavrnitve in pristojbin, plačanih za konvencije o omejeni licenci in licenci za izdelke). S to logiko se zagotavlja, da hčerinska družba Axens ne bi izkoristila gospodarske prednosti na podlagi svojega odnosa s skupino IFP, ter zagotavlja primeren in iz leta v leto stabilnejši dohodek skupine IFP, dovolj neodvisen od sestave, ki je posledica nenadnih prodaj hčerinske družbe Axens, s čimer se prepreči, da bi skupina IFP tvegala preveliko nihanje sredstev.

| (102) | Francija vztraja, da je le to skupno plačilo, ki ga dejansko podpira hčerinska družba Axens in se nanaša na skupni promet, primerno za analizo v zvezi s tržnimi pogoji. Ob upoštevanju teh elementov pravica do prve zavrnitve ne bi ustvarila konkurenčne prednosti v korist hčerinske družbe Axens in ne bi povzročila izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(102)

Francija vztraja, da je le to skupno plačilo, ki ga dejansko podpira hčerinska družba Axens in se nanaša na skupni promet, primerno za analizo v zvezi s tržnimi pogoji. Ob upoštevanju teh elementov pravica do prve zavrnitve ne bi ustvarila konkurenčne prednosti v korist hčerinske družbe Axens in ne bi povzročila izkrivljanja konkurence.

| (103) | Francija prav tako nasprotuje trditvi, da bi obstoj domnevno nezakonite državne pomoči v korist združenja IFP/Axens povzročal škodo tekmecem in oviral dinamiko inovacij. Francija opaža, da je družba UOP Limited edina tekmica med številnimi obstoječimi družbami, ki je o svojih pripombah obvestila Komisijo. Francija poleg tega poudarja, da ni predloženih dokazil o tej domnevni škodi. |
| --- | --- |

(103)

Francija prav tako nasprotuje trditvi, da bi obstoj domnevno nezakonite državne pomoči v korist združenja IFP/Axens povzročal škodo tekmecem in oviral dinamiko inovacij. Francija opaža, da je družba UOP Limited edina tekmica med številnimi obstoječimi družbami, ki je o svojih pripombah obvestila Komisijo. Francija poleg tega poudarja, da ni predloženih dokazil o tej domnevni škodi.

| (104) | Nazadnje, Francija ocenjuje, da dinamika inovacij na trgu rafiniranja in petrokemije ni ovirana. V zvezi s tem bi na trgu licenc za tehnološke postopke in katalizatorje analiza delov trga pokazala jasno prevlado skupine UOP. Če obstaja tržna moč, bi po mnenju Francije ta obstajala za družbo UOP in ne za hčerinsko družbo Axens. Pri tem dodaja, da bi kljub slabši tržni moči družbe UOP to upadanje izviralo iz lastnih strateških napak družbe UOP, zlasti na trgu razžveplanja, na katerem se je družba UOP odpovedala vlaganjem in se torej še vedno odmika od dejavnosti, ki je zelo dobičkonosna. |
| --- | --- |

(104)

Nazadnje, Francija ocenjuje, da dinamika inovacij na trgu rafiniranja in petrokemije ni ovirana. V zvezi s tem bi na trgu licenc za tehnološke postopke in katalizatorje analiza delov trga pokazala jasno prevlado skupine UOP. Če obstaja tržna moč, bi po mnenju Francije ta obstajala za družbo UOP in ne za hčerinsko družbo Axens. Pri tem dodaja, da bi kljub slabši tržni moči družbe UOP to upadanje izviralo iz lastnih strateških napak družbe UOP, zlasti na trgu razžveplanja, na katerem se je družba UOP odpovedala vlaganjem in se torej še vedno odmika od dejavnosti, ki je zelo dobičkonosna.

6.2   Odgovor na anonimno pritožbo

| (105) | Prvič, Francija ponovno zagotavlja, da je bila Komisija ustrezno obveščena o reorganizaciji dejavnosti skupine IFP. Dopisi iz leta 2001, na podlagi katerih je bila Komisija obveščena o projektu notranje reorganizacije, ki je povzročila hčerinski odnos tržnih dejavnosti skupine IFP, bi lahko pomenili obvestila v smislu člena 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(105)

Prvič, Francija ponovno zagotavlja, da je bila Komisija ustrezno obveščena o reorganizaciji dejavnosti skupine IFP. Dopisi iz leta 2001, na podlagi katerih je bila Komisija obveščena o projektu notranje reorganizacije, ki je povzročila hčerinski odnos tržnih dejavnosti skupine IFP, bi lahko pomenili obvestila v smislu člena 88(3) Pogodbe.

| (106) | Drugič, Francija opozarja na argumente, navedene v svojih pripombah (glej oddelek 4.3), ki so odgovori na komentarje družbe UOP (glej uvodno izjavo 6.1 in naslednje), ki so v nasprotju s trditvijo, da skupina IFP in hčerinska družba Axens predstavljata eno samo gospodarsko enoto. |
| --- | --- |

(106)

Drugič, Francija opozarja na argumente, navedene v svojih pripombah (glej oddelek 4.3), ki so odgovori na komentarje družbe UOP (glej uvodno izjavo 6.1 in naslednje), ki so v nasprotju s trditvijo, da skupina IFP in hčerinska družba Axens predstavljata eno samo gospodarsko enoto.

| (107) | Tretjič, Francija poudarja dejstvo, da raziskovalna dela skupine IFP, ki se izvajajo v okviru centra za rezultate za rafiniranje in petrokemijo, koristijo različnim industrijskim partnerjem iz več držav [...] (15) in ne le hčerinski družbi Axens, kot je navedel pritožnik. |
| --- | --- |

(107)

Tretjič, Francija poudarja dejstvo, da raziskovalna dela skupine IFP, ki se izvajajo v okviru centra za rezultate za rafiniranje in petrokemijo, koristijo različnim industrijskim partnerjem iz več držav [...] (15) in ne le hčerinski družbi Axens, kot je navedel pritožnik.

| (108) | Četrtič, v nasprotju s trditvijo pritožnika, da se več kot polovica prihodka hčerinske družbe Axens ustvari s prodajo licenc za postopke in zagotavljanjem storitev v zvezi s tem, Francija navaja, da je delež dejavnosti „licenciranja tehnoloških postopkov“ (process licensing) v prihodku hčerinske družbe Axens za leta 2003, 2004 in 2005 znašal 36 %, 38 % in 31 %. |
| --- | --- |

(108)

Četrtič, v nasprotju s trditvijo pritožnika, da se več kot polovica prihodka hčerinske družbe Axens ustvari s prodajo licenc za postopke in zagotavljanjem storitev v zvezi s tem, Francija navaja, da je delež dejavnosti „licenciranja tehnoloških postopkov“ (process licensing) v prihodku hčerinske družbe Axens za leta 2003, 2004 in 2005 znašal 36 %, 38 % in 31 %.

| (109) | Petič, Francija nasprotuje trditvi pritožnika, da hčerinska družba Axens nima lastnih storitev raziskovanja. Hčerinska družba Axens naj bi nasprotno imela lastne človeške in materialne vire za ustrezno vodenje svojega dela v zvezi s predkonkurenčnim razvojem za homologacijo pred dajanjem na trg: programska oprema za dimenzioniranje, pripomočki za simulacijo postopka, naprave za ocenjevanje katalizatorjev in adsorbentov ter pilotne naprave za razvoj katalizatorjev in simulacijo povezanosti enotnih stopenj pred industrijsko izpostavljenostjo. S sredstvi hčerinske družbe Axens bi se omogočil zaključek razvoja izdelkov in postopkov, ki jih predlagajo tretje osebe, pri čemer je skupina IFP izključena. |
| --- | --- |

(109)

Petič, Francija nasprotuje trditvi pritožnika, da hčerinska družba Axens nima lastnih storitev raziskovanja. Hčerinska družba Axens naj bi nasprotno imela lastne človeške in materialne vire za ustrezno vodenje svojega dela v zvezi s predkonkurenčnim razvojem za homologacijo pred dajanjem na trg: programska oprema za dimenzioniranje, pripomočki za simulacijo postopka, naprave za ocenjevanje katalizatorjev in adsorbentov ter pilotne naprave za razvoj katalizatorjev in simulacijo povezanosti enotnih stopenj pred industrijsko izpostavljenostjo. S sredstvi hčerinske družbe Axens bi se omogočil zaključek razvoja izdelkov in postopkov, ki jih predlagajo tretje osebe, pri čemer je skupina IFP izključena.

| (110) | Šestič, Francija ponovno potrjuje, da ima skupina IFP prek svoje naloge in dejavnosti še vedno značilnosti neprofitnega inštituta, pri čemer v celoti opravlja nalogo splošnega pomena, ki mu jo dodeljuje država. Ta analiza bi se potrdila z delovanjem in organizacijo skupine IFP ter njenih hčerinskih družb, če skupina IFP zagotovi, da so njene komercialne hčerinske družbe popolnoma avtonomne in neodvisne. Francija torej meni, da financiranje neprofitnega inštituta IFP ne pomeni državne pomoči v skladu s točko 2.4(1) okvira R & R iz leta 1996. |
| --- | --- |

(110)

Šestič, Francija ponovno potrjuje, da ima skupina IFP prek svoje naloge in dejavnosti še vedno značilnosti neprofitnega inštituta, pri čemer v celoti opravlja nalogo splošnega pomena, ki mu jo dodeljuje država. Ta analiza bi se potrdila z delovanjem in organizacijo skupine IFP ter njenih hčerinskih družb, če skupina IFP zagotovi, da so njene komercialne hčerinske družbe popolnoma avtonomne in neodvisne. Francija torej meni, da financiranje neprofitnega inštituta IFP ne pomeni državne pomoči v skladu s točko 2.4(1) okvira R & R iz leta 1996.

| (111) | Sedmič, Francija zlasti nasprotuje točki, da bi se morala raziskovalna dejavnost skupine IFP izenačiti z enostavno vzpostavitvijo „tehnološkega postopka“ (technology process), ki bi ga lahko komercialne družbe za svojo industrijsko proizvodnjo neposredno uporabile. V zvezi s tem navaja podrobne informacije glede razvojnih ciklov za postopke in izdelke. |
| --- | --- |

(111)

Sedmič, Francija zlasti nasprotuje točki, da bi se morala raziskovalna dejavnost skupine IFP izenačiti z enostavno vzpostavitvijo „tehnološkega postopka“ (technology process), ki bi ga lahko komercialne družbe za svojo industrijsko proizvodnjo neposredno uporabile. V zvezi s tem navaja podrobne informacije glede razvojnih ciklov za postopke in izdelke.

| (112) | Osmič, Francija se sklicuje na pripombe, navedene po odprtju postopka v zvezi s trditvijo pritožnika, da plačilo za raziskovalno delo, ki ga opravi skupina IFP v imenu hčerinske družbe Axens, naj ne bi bilo v skladu s tržnimi pogoji (glej uvodno izjavo 60). |
| --- | --- |

(112)

Osmič, Francija se sklicuje na pripombe, navedene po odprtju postopka v zvezi s trditvijo pritožnika, da plačilo za raziskovalno delo, ki ga opravi skupina IFP v imenu hčerinske družbe Axens, naj ne bi bilo v skladu s tržnimi pogoji (glej uvodno izjavo 60).

| (113) | Devetič, Francija nasprotuje trditvi, ki navaja znesek morebitne pomoči 50 milijonov EUR za leto 2003, od katerega bi imela koristi hčerinska družba Axens, ter se v zvezi s tem opira na predložene finančne preglednice. |
| --- | --- |

(113)

Devetič, Francija nasprotuje trditvi, ki navaja znesek morebitne pomoči 50 milijonov EUR za leto 2003, od katerega bi imela koristi hčerinska družba Axens, ter se v zvezi s tem opira na predložene finančne preglednice.

| (114) | Nazadnje, Francija v nasprotju s tem, kar trdi pritožnik, ocenjuje, da tekmeci hčerinske družbe Axens na splošno prejemajo javno pomoč (neposredno ali posredno) za dobro vodenje svojih dejavnosti R & R. Na primer, skupina UOP prejme sredstva za svoje notranje programe R & R od Nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (NIST). Del svojih raziskav prenese na partnerstva z inštituti, raziskovalnimi laboratoriji ali univerzami, ki so upravičeni do javnih sredstev. Družba UOP tako sodeluje z laboratorijema Pacific Northwest National Laboratory in Argonne National Laboratory, konzorcijem Synchrotron Catalysis Consortium Univerze Delaware in College of Engineering Univerze Illinois Urbana Champaign ter tudi z norveško raziskovalno organizacijo SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Nazadnje, Francija v nasprotju s tem, kar trdi pritožnik, ocenjuje, da tekmeci hčerinske družbe Axens na splošno prejemajo javno pomoč (neposredno ali posredno) za dobro vodenje svojih dejavnosti R & R. Na primer, skupina UOP prejme sredstva za svoje notranje programe R & R od Nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (NIST). Del svojih raziskav prenese na partnerstva z inštituti, raziskovalnimi laboratoriji ali univerzami, ki so upravičeni do javnih sredstev. Družba UOP tako sodeluje z laboratorijema Pacific Northwest National Laboratory in Argonne National Laboratory, konzorcijem Synchrotron Catalysis Consortium Univerze Delaware in College of Engineering Univerze Illinois Urbana Champaign ter tudi z norveško raziskovalno organizacijo SINTEF.

7.   OCENA

7.1   Obstoj državne pomoči

7.1.1   Opredelitev mogočih upravičencev

| (115) | Komisija je v svojih odločbah iz leta 1996 in 1998 menila, da javna pomoč, namenjena dejavnostim R & R, ki jih izvaja skupina IFP, ne sodi na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, če je skupina IFP neprofitna raziskovalna organizacija, ki ni vključena v tržno delovanje. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je v svojih odločbah iz leta 1996 in 1998 menila, da javna pomoč, namenjena dejavnostim R & R, ki jih izvaja skupina IFP, ne sodi na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, če je skupina IFP neprofitna raziskovalna organizacija, ki ni vključena v tržno delovanje.

| (116) | Vendar je Komisija pri odločitvi o sprožitvi postopka zaradi razlogov, povzetih v uvodni izjavi 37 te odločbe, delno podvomila v to analizo. Zlasti je ocenila, da je bila skupina IFP prek svojih hčerinskih družb Axens, Beicip-Franlab in Prosernat vključena v gospodarske dejavnosti, in sicer na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja (v nadaljevanju „zadevni trgi“). Zato je ustrezno preučiti, ali javna subvencija, namenjena skupini IFP, pomeni državno pomoč na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(116)

Vendar je Komisija pri odločitvi o sprožitvi postopka zaradi razlogov, povzetih v uvodni izjavi 37 te odločbe, delno podvomila v to analizo. Zlasti je ocenila, da je bila skupina IFP prek svojih hčerinskih družb Axens, Beicip-Franlab in Prosernat vključena v gospodarske dejavnosti, in sicer na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja (v nadaljevanju „zadevni trgi“). Zato je ustrezno preučiti, ali javna subvencija, namenjena skupini IFP, pomeni državno pomoč na zadevnih trgih.

| (117) | Za ugotovitev obstoja državne pomoči je Komisija začela opredeljevati mogoče upravičence. Komisija ocenjuje, da se skupina IFP in njene hčerinske družbe Axens, Beicip-Franlab in Prosernat v konkurenčni analizi ne morejo obravnavati kot ločeni gospodarski subjekti. Sklicuje se zlasti na neposrednem 100-odstotnem deležu skupine IFP v kapitalu hčerinske družbe Axens in 100-odstotnem deležu kapitala hčerinske družbe Beicip-franlab ter neposrednem 100-odstotnem deležu kapitala hčerinske družbe Prosernat. |
| --- | --- |

(117)

Za ugotovitev obstoja državne pomoči je Komisija začela opredeljevati mogoče upravičence. Komisija ocenjuje, da se skupina IFP in njene hčerinske družbe Axens, Beicip-Franlab in Prosernat v konkurenčni analizi ne morejo obravnavati kot ločeni gospodarski subjekti. Sklicuje se zlasti na neposrednem 100-odstotnem deležu skupine IFP v kapitalu hčerinske družbe Axens in 100-odstotnem deležu kapitala hčerinske družbe Beicip-franlab ter neposrednem 100-odstotnem deležu kapitala hčerinske družbe Prosernat.

| (118) | Komisija kot znak za neodvisnost podjetij v svojih konkurenčnih analizah običajno uporablja strukturo kapitala. V zvezi s tem Komisija opozarja, da upoštevanje merila strukture kapitala, kot je določeno v členu 3(3) priloge k priporočilu MSP, omogoča izključitev skupin podjetij iz opredelitve MSP, če bi njihova gospodarska moč presegala moč MSP. Glede na priporočilo MSP se obravnava, da so podjetja „povezana“, če ima eno podjetje večino glasovalnih pravic delničarjev nekega drugega podjetja. To priporočilo se prav tako uporablja v drugih sporočilih Komisije, zlasti pri smernicah Skupnosti v zvezi z državno pomočjo za rešitev in prestrukturiranje podjetij v težavah (25), da se ugotovi neodvisnost nekega podjetja. Kapitalistična struktura se prav tako navaja v členu 5(4)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij („uredba ES o koncentracijah“) (26) ali v členu (1)(2) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (27). |
| --- | --- |

(118)

Komisija kot znak za neodvisnost podjetij v svojih konkurenčnih analizah običajno uporablja strukturo kapitala. V zvezi s tem Komisija opozarja, da upoštevanje merila strukture kapitala, kot je določeno v členu 3(3) priloge k priporočilu MSP, omogoča izključitev skupin podjetij iz opredelitve MSP, če bi njihova gospodarska moč presegala moč MSP. Glede na priporočilo MSP se obravnava, da so podjetja „povezana“, če ima eno podjetje večino glasovalnih pravic delničarjev nekega drugega podjetja. To priporočilo se prav tako uporablja v drugih sporočilih Komisije, zlasti pri smernicah Skupnosti v zvezi z državno pomočjo za rešitev in prestrukturiranje podjetij v težavah (25), da se ugotovi neodvisnost nekega podjetja. Kapitalistična struktura se prav tako navaja v členu 5(4)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij („uredba ES o koncentracijah“) (26) ali v členu (1)(2) Uredbe Komisije (ES) št. 772/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (27).

| (119) | Poleg merila o strukturi kapitala Komisija upošteva več elementov, ki se obravnavajo skupno in potrjujejo analizo Komisije, da skupina IFP in njene hčerinske družbe niso ločene s stališča strank in tekmecev na zadevnih trgih. Kot določa sodba Sodišča Evropskih skupnosti SA Intermills
   (28)„kljub dejstvu, da je vsako od treh proizvodnih podjetij pravna oseba, ki je ločena od nekdanje družbe SA Intermills, vsa ta podjetja skupaj tvorijo eno samo skupino, vsaj kar zadeva pomoč, ki so jo odobrili belgijski organi. Komisija je torej upravičeno obravnavala skupino kot enotno „podjetje“ za namene uporabe člena 92 Pogodbe.“ |
| --- | --- |

(119)

Poleg merila o strukturi kapitala Komisija upošteva več elementov, ki se obravnavajo skupno in potrjujejo analizo Komisije, da skupina IFP in njene hčerinske družbe niso ločene s stališča strank in tekmecev na zadevnih trgih. Kot določa sodba Sodišča Evropskih skupnosti SA Intermills
   (28)„kljub dejstvu, da je vsako od treh proizvodnih podjetij pravna oseba, ki je ločena od nekdanje družbe SA Intermills, vsa ta podjetja skupaj tvorijo eno samo skupino, vsaj kar zadeva pomoč, ki so jo odobrili belgijski organi. Komisija je torej upravičeno obravnavala skupino kot enotno „podjetje“ za namene uporabe člena 92 Pogodbe.“

| (120) | Ker gre za naloge in dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb, Komisija ugotavlja, da se ob glavnem cilju in statutu skupine IFP, ki se razlikuje od ciljev in statutov hčerinskih družb, ocenitev rezultatov R & R skupine IFP na trgu vseeno pojavlja med prednostnimi nalogami, ki jih opredeli država v pogodbi o ciljih s skupino IFP, in se vključuje v strategijo razvoja skupine IFP. Dejansko gre za „pridobitev finančnega povračila za stroške R & R, ki razširja prizadevanje za raziskave“, pri čemer se izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo trgi:






  — | Na področju „rafiniranja – petrokemije“ navaja pogodba o ciljih, da „je želja skupine IFP v tem desetletju razširiti svoje področje dejavnosti in povečati tržne dele, da bi postal ključni udeleženec na svetovni ravni. [...] [Gre za] okrepitev novega težišča, ki ga oblikujeta industrijska uprava IFP in družba Procatalyse (Axens), katerega namen je izkoriščanje učinka zagona, povezanega s prodajo licenc in boljšo uporabo potenciala R & R skupine IFP na tem področju.“ |
| --- | --- | --- |

(120)

Ker gre za naloge in dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb, Komisija ugotavlja, da se ob glavnem cilju in statutu skupine IFP, ki se razlikuje od ciljev in statutov hčerinskih družb, ocenitev rezultatov R & R skupine IFP na trgu vseeno pojavlja med prednostnimi nalogami, ki jih opredeli država v pogodbi o ciljih s skupino IFP, in se vključuje v strategijo razvoja skupine IFP. Dejansko gre za „pridobitev finančnega povračila za stroške R & R, ki razširja prizadevanje za raziskave“, pri čemer se izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo trgi:

—

Na področju „rafiniranja – petrokemije“ navaja pogodba o ciljih, da „je želja skupine IFP v tem desetletju razširiti svoje področje dejavnosti in povečati tržne dele, da bi postal ključni udeleženec na svetovni ravni. [...] [Gre za] okrepitev novega težišča, ki ga oblikujeta industrijska uprava IFP in družba Procatalyse (Axens), katerega namen je izkoriščanje učinka zagona, povezanega s prodajo licenc in boljšo uporabo potenciala R & R skupine IFP na tem področju.“

| — | Na področju „raziskav – proizvodnje“„se zdi ustrezno za vsak primer posebej čim bolje uporabiti „pristojnosti skupine“, zlasti neposrednih hčerinskih družb, in izkoristiti vse mogoče sinergije te možnosti, da se zagotovi čim učinkovitejša pokritost trgov“ (29). |
| --- | --- |

—

Na področju „raziskav – proizvodnje“„se zdi ustrezno za vsak primer posebej čim bolje uporabiti „pristojnosti skupine“, zlasti neposrednih hčerinskih družb, in izkoristiti vse mogoče sinergije te možnosti, da se zagotovi čim učinkovitejša pokritost trgov“ (29).

| (121) | Ker gre za dejanski nadzor hčerinskih družb, je Komisija po eni strani upoštevala prisotnost izobraževalnega osebja skupine IFP v organih odločanja hčerinskih družb in po drugi strani centre odločanja, ki so povezani s strateškimi usmeritvami in temeljnimi odločitvami:






  — | hčerinska družba Axens: od devetih članov upravnega odbora je z 10. novembrom 2005 šest upravnikov prav tako del izobraževalnega osebja skupine IFP, pet upravnikov pa je članov izvršnega odbora skupine IFP. Upravni svet lahko edini sprejme proračun, letni načrt vlaganja in letni načrt financiranja hčerinske družbe Axens, stroške vlaganja, ki so višji od 762 000 EUR, pa mora potrditi upravni odbor, |
| --- | --- | --- |

(121)

Ker gre za dejanski nadzor hčerinskih družb, je Komisija po eni strani upoštevala prisotnost izobraževalnega osebja skupine IFP v organih odločanja hčerinskih družb in po drugi strani centre odločanja, ki so povezani s strateškimi usmeritvami in temeljnimi odločitvami:

—

hčerinska družba Axens: od devetih članov upravnega odbora je z 10. novembrom 2005 šest upravnikov prav tako del izobraževalnega osebja skupine IFP, pet upravnikov pa je članov izvršnega odbora skupine IFP. Upravni svet lahko edini sprejme proračun, letni načrt vlaganja in letni načrt financiranja hčerinske družbe Axens, stroške vlaganja, ki so višji od 762 000 EUR, pa mora potrditi upravni odbor,

| — | hčerinska družba Beicip-Franlab: trije člani nadzornega sveta hčerinske družbe Beicip-Franlab od sedmih so s 1. januarjem 2003 del izobraževalnega osebja skupine IFP. Na podlagi statuta hčerinske družbe Beicip-Franlab nadzorni svet opravlja stalni nadzor nad upravljanjem izvršnega odbora, |
| --- | --- |

—

hčerinska družba Beicip-Franlab: trije člani nadzornega sveta hčerinske družbe Beicip-Franlab od sedmih so s 1. januarjem 2003 del izobraževalnega osebja skupine IFP. Na podlagi statuta hčerinske družbe Beicip-Franlab nadzorni svet opravlja stalni nadzor nad upravljanjem izvršnega odbora,

| — | hčerinska družba Prosernat: trije upravniki upravnega sveta hčerinske družbe Prosernat od petih so s 1. januarjem 2003 prav tako del izvršnega odbora skupine IFP. Upravni svet hčerinske družbe Prosernat odloča o strateških načrtih, letnem proračunu, ustvarjanju novih dejavnosti, sporazumih skupnih podjetij. |
| --- | --- |

—

hčerinska družba Prosernat: trije upravniki upravnega sveta hčerinske družbe Prosernat od petih so s 1. januarjem 2003 prav tako del izvršnega odbora skupine IFP. Upravni svet hčerinske družbe Prosernat odloča o strateških načrtih, letnem proračunu, ustvarjanju novih dejavnosti, sporazumih skupnih podjetij.

| (122) | Komisija ugotavlja, da izključne sporazume kot zakonsko urejene konvencije urejajo natančni predpisi, v skladu s katerimi predstavnik skupine IFP v upravnem svetu ne glasuje o vprašanjih, ki zadevajo izključne sporazume. Čeprav predstavnik skupine IFP ne glasuje, pri tem sodelujejo drugi člani upravnega sveta, ki so prav tako vodje skupine IFP. |
| --- | --- |

(122)

Komisija ugotavlja, da izključne sporazume kot zakonsko urejene konvencije urejajo natančni predpisi, v skladu s katerimi predstavnik skupine IFP v upravnem svetu ne glasuje o vprašanjih, ki zadevajo izključne sporazume. Čeprav predstavnik skupine IFP ne glasuje, pri tem sodelujejo drugi člani upravnega sveta, ki so prav tako vodje skupine IFP.

| (123) | Komisija priznava, da sami izključni sporazumi ne pomenijo pomanjkanja avtonomnosti podjetij. Kljub temu Komisija ugotavlja, da so ti sporazumi bistveni za gospodarske dejavnosti hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(123)

Komisija priznava, da sami izključni sporazumi ne pomenijo pomanjkanja avtonomnosti podjetij. Kljub temu Komisija ugotavlja, da so ti sporazumi bistveni za gospodarske dejavnosti hčerinskih družb.

| (124) | Prav tako upošteva dejstvo, da so možnosti skupnih raziskav z drugimi podjetji na področju dejavnosti hčerinskih družb strogo urejene v izključnih sporazumih. Tako skupina IFP ne more začeti projekta na področju dejavnosti zadevnih hčerinskih družb, razen če te želijo izvajati raziskovalni projekt po uveljavitvi pravice do prve zavrnitve (30). Skupina IFP ima prav tako pravico do prve zavrnitve za vsa raziskovalna dela, ki jih želijo izvajati zadevne hčerinske družbe. Šele po uveljavitvi pravice do prve zavrnitve skupine IFP imajo zadevne hčerinske družbe možnost, da raziskovalni projekt predlagajo drugim podjetjem (31). Komisija ocenjuje, da te omejitve kažejo na močno gospodarsko povezovanje skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(124)

Prav tako upošteva dejstvo, da so možnosti skupnih raziskav z drugimi podjetji na področju dejavnosti hčerinskih družb strogo urejene v izključnih sporazumih. Tako skupina IFP ne more začeti projekta na področju dejavnosti zadevnih hčerinskih družb, razen če te želijo izvajati raziskovalni projekt po uveljavitvi pravice do prve zavrnitve (30). Skupina IFP ima prav tako pravico do prve zavrnitve za vsa raziskovalna dela, ki jih želijo izvajati zadevne hčerinske družbe. Šele po uveljavitvi pravice do prve zavrnitve skupine IFP imajo zadevne hčerinske družbe možnost, da raziskovalni projekt predlagajo drugim podjetjem (31). Komisija ocenjuje, da te omejitve kažejo na močno gospodarsko povezovanje skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb.

| (125) | Poleg tega je Komisija upoštevala obstoj pogodb o uporabi zlasti prostorov in osebja:






  — | za družbo Axens: prostori, obnova podjetja, osebje, upravne storitve, |
| --- | --- | --- |

(125)

Poleg tega je Komisija upoštevala obstoj pogodb o uporabi zlasti prostorov in osebja:

—

za družbo Axens: prostori, obnova podjetja, osebje, upravne storitve,

| — | za družbo Beicip-Franlab: denarna sredstva, osebje, |
| --- | --- |

—

za družbo Beicip-Franlab: denarna sredstva, osebje,

| — | za družbo Prosernat: pravne in finančne storitve. |
| --- | --- |

—

za družbo Prosernat: pravne in finančne storitve.

| (126) | Kar zadeva vprašanje dojemanja skupine IFP in njenih hčerinskih družb na zadevnih trgih, Komisija ocenjuje, da več elementov kaže na prisotnost in skupno podobo skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb pri njihovih strankah in tekmecih. Poleg navedbe „IFP Group Technologies“ v logotipu družb Axens in Prosernat obstajajo neposredne povezave med spletnimi stranmi zadevnih hčerinskih družb in spletno stranjo skupine IFP. Poleg tega se družbi Axens in Prosernat na svoji spletni strani sklicujeta na prizadevanje za R & R skupine IFP na njunem področju dejavnosti (32). Urad družbe Beicip-Franlab v Bahrajnu se imenuje „IFP Middle East Consulting“. Poleg tega skupina IFP in družba Axens skupaj sodelujeta na različnih konferencah (33). Komisija je prav tako poudarila več sklicevanj na en sam subjekt IFP/Axens v oglasih in objavah (34) ter na spletnih straneh udeležencev v sektorju (35). |
| --- | --- |

(126)

Kar zadeva vprašanje dojemanja skupine IFP in njenih hčerinskih družb na zadevnih trgih, Komisija ocenjuje, da več elementov kaže na prisotnost in skupno podobo skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb pri njihovih strankah in tekmecih. Poleg navedbe „IFP Group Technologies“ v logotipu družb Axens in Prosernat obstajajo neposredne povezave med spletnimi stranmi zadevnih hčerinskih družb in spletno stranjo skupine IFP. Poleg tega se družbi Axens in Prosernat na svoji spletni strani sklicujeta na prizadevanje za R & R skupine IFP na njunem področju dejavnosti (32). Urad družbe Beicip-Franlab v Bahrajnu se imenuje „IFP Middle East Consulting“. Poleg tega skupina IFP in družba Axens skupaj sodelujeta na različnih konferencah (33). Komisija je prav tako poudarila več sklicevanj na en sam subjekt IFP/Axens v oglasih in objavah (34) ter na spletnih straneh udeležencev v sektorju (35).

| (127) | Nazadnje, Komisija ugotavlja primerjavo med področji dejavnosti skupine IFP in hčerinskih družb Axens, Beicip-Franlab in Prosernat, zaradi česar je še nujnejše obravnavati skupino IFP kot eno samo podjetje. |
| --- | --- |

(127)

Nazadnje, Komisija ugotavlja primerjavo med področji dejavnosti skupine IFP in hčerinskih družb Axens, Beicip-Franlab in Prosernat, zaradi česar je še nujnejše obravnavati skupino IFP kot eno samo podjetje.

| (128) | Cilj ocenitve rezultatov R & R je torej v središču razvojne strategije skupine IFP, kot je natančno določena v pogodbi z državo o ciljih. Poleg tega delež kapitala v hčerinskih družbah in prisotnost vodilnega osebja skupine IFP v okviru hčerinskih družb dokazujeta pravni in dejanski nadzor skupine IFP nad zadevnimi hčerinskimi družbami. Izključni sporazumi med skupino IFP in zadevnimi hčerinskimi družbami na področjih, ki so bistvena za njihovo dejavnost, dokazujejo gospodarsko povezovanje zadevnih subjektov. Podoba in skupna prisotnost skupine IFP in njenih hčerinskih družb na zadevnih trgih pa predstavljata dodatni kazalnik. Zato Komisija ocenjuje, da se glede na prakso odločanja in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti zadevne hčerinske družbe ne morejo razlikovati od matične družbe IFP v smislu gospodarskih subjektov na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(128)

Cilj ocenitve rezultatov R & R je torej v središču razvojne strategije skupine IFP, kot je natančno določena v pogodbi z državo o ciljih. Poleg tega delež kapitala v hčerinskih družbah in prisotnost vodilnega osebja skupine IFP v okviru hčerinskih družb dokazujeta pravni in dejanski nadzor skupine IFP nad zadevnimi hčerinskimi družbami. Izključni sporazumi med skupino IFP in zadevnimi hčerinskimi družbami na področjih, ki so bistvena za njihovo dejavnost, dokazujejo gospodarsko povezovanje zadevnih subjektov. Podoba in skupna prisotnost skupine IFP in njenih hčerinskih družb na zadevnih trgih pa predstavljata dodatni kazalnik. Zato Komisija ocenjuje, da se glede na prakso odločanja in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti zadevne hčerinske družbe ne morejo razlikovati od matične družbe IFP v smislu gospodarskih subjektov na zadevnih trgih.

| (129) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so upravičenci do morebitne državne pomoči naslednji subjekti: skupina IFP, družbe Axens, Beicip-Franlab in Prosernat za dejavnosti na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja. |
| --- | --- |

(129)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so upravičenci do morebitne državne pomoči naslednji subjekti: skupina IFP, družbe Axens, Beicip-Franlab in Prosernat za dejavnosti na trgu tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja.

7.1.2   Ugotavljanje selektivne prednosti, ki se financira iz državnih sredstev

| (130) | Če se dokaže, da skupina IFP prek svojih hčerinskih podjetij Axens, Beicip-Franlab in Prosernat opravlja gospodarske dejavnosti, javna pomoč, ki jo država nameni skupini IFP na področju dejavnosti treh hčerinskih podjetij, sodi v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(130)

Če se dokaže, da skupina IFP prek svojih hčerinskih podjetij Axens, Beicip-Franlab in Prosernat opravlja gospodarske dejavnosti, javna pomoč, ki jo država nameni skupini IFP na področju dejavnosti treh hčerinskih podjetij, sodi v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe.

| (131) | Vprašanje, na katerega mora odgovoriti Komisija pred končno ugotovitvijo v zvezi z obstojem konkurenčne prednosti, je, ali je javno financiranje skupine IFP koristno tudi za njene gospodarske dejavnosti na zadevnih trgih. V zvezi s tem je Komisija natančno opredelila svojo razlago pojma pomoči, če isti subjekt opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti v novem okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (36) iz leta 2006, ki izraža stališče Komisije o tej temi: „V primeru, da isti subjekt izvaja gospodarske in negospodarske dejavnosti, javno financiranje negospodarskih dejavnosti ne sodi v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES, če so lahko dve vrsti dejavnosti in njuni stroški ter financiranje jasno ločeni, da bi se izognili navzkrižnemu subvencioniranju gospodarske dejavnosti. Dokazi, da so bili stroški ustrezno dodeljeni, lahko vsebujejo letne finančne izkaze univerz in raziskovalnih organizacij.“ (37) |
| --- | --- |

(131)

Vprašanje, na katerega mora odgovoriti Komisija pred končno ugotovitvijo v zvezi z obstojem konkurenčne prednosti, je, ali je javno financiranje skupine IFP koristno tudi za njene gospodarske dejavnosti na zadevnih trgih. V zvezi s tem je Komisija natančno opredelila svojo razlago pojma pomoči, če isti subjekt opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti v novem okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (36) iz leta 2006, ki izraža stališče Komisije o tej temi: „V primeru, da isti subjekt izvaja gospodarske in negospodarske dejavnosti, javno financiranje negospodarskih dejavnosti ne sodi v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES, če so lahko dve vrsti dejavnosti in njuni stroški ter financiranje jasno ločeni, da bi se izognili navzkrižnemu subvencioniranju gospodarske dejavnosti. Dokazi, da so bili stroški ustrezno dodeljeni, lahko vsebujejo letne finančne izkaze univerz in raziskovalnih organizacij.“ (37)

| (132) | Z drugimi besedami, Komisija mora ugotoviti, ali obstaja navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti na podlagi državnega financiranja negospodarskih dejavnosti skupine IFP. Za ta namen je Komisija začela s pregledom računovodskih evidenc skupine IFP, da bi ugotovila morebitni znesek javne subvencije, namenjene njenim tržnim dejavnostim. Dejansko so računovodske evidence skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb kot različnih pravnih subjektov ločene. Komisija ocenjuje, da subvencioniranje temelji na stopnji plačil, ki jih izplačajo zadevne hčerinske družbe matični družbi, in se izraža v računovodskih evidencah skupine IFP, če gre za subvencioniranje gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(132)

Z drugimi besedami, Komisija mora ugotoviti, ali obstaja navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti na podlagi državnega financiranja negospodarskih dejavnosti skupine IFP. Za ta namen je Komisija začela s pregledom računovodskih evidenc skupine IFP, da bi ugotovila morebitni znesek javne subvencije, namenjene njenim tržnim dejavnostim. Dejansko so računovodske evidence skupine IFP in zadevnih hčerinskih družb kot različnih pravnih subjektov ločene. Komisija ocenjuje, da subvencioniranje temelji na stopnji plačil, ki jih izplačajo zadevne hčerinske družbe matični družbi, in se izraža v računovodskih evidencah skupine IFP, če gre za subvencioniranje gospodarskih dejavnosti.

| (133) | Prvič, Komisija upošteva, da je proračun skupine IFP organiziran glede na vrsto dejavnosti v sedmih centrih za rezultate, kar omogoča učinkovito ločeno računovodstvo dejavnosti R & R, usposabljanja, razširjanja znanja in upravljanja portfelja skupine IFP. |
| --- | --- |

(133)

Prvič, Komisija upošteva, da je proračun skupine IFP organiziran glede na vrsto dejavnosti v sedmih centrih za rezultate, kar omogoča učinkovito ločeno računovodstvo dejavnosti R & R, usposabljanja, razširjanja znanja in upravljanja portfelja skupine IFP.

| (134) | V tem smislu Komisija ocenjuje, da so računovodske evidence, ki so primerne za pregled, evidence centra za rezultate za rafiniranje in petrokemijo glede dejavnosti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije ter dejavnosti na področju tehnoloških postopkov razžveplanja ter centra za rezultate za raziskave in proizvodnjo glede dejavnosti na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi glede dejavnosti na področju tehnoloških postopkov predelave plina. Komisija ocenjuje, da javno financiranje projektov, ki se izvajajo v okviru pionirskih raziskovalnih dejavnosti, ne sodi na področje pregleda, če so ti projekti, ki izhajajo iz temeljnih raziskav v smislu Priloge 1 k okviru R & R iz leta 1996, zelo tvegani in niso namenjeni točno določeni hčerinski družbi. |
| --- | --- |

(134)

V tem smislu Komisija ocenjuje, da so računovodske evidence, ki so primerne za pregled, evidence centra za rezultate za rafiniranje in petrokemijo glede dejavnosti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije ter dejavnosti na področju tehnoloških postopkov razžveplanja ter centra za rezultate za raziskave in proizvodnjo glede dejavnosti na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte ter tudi glede dejavnosti na področju tehnoloških postopkov predelave plina. Komisija ocenjuje, da javno financiranje projektov, ki se izvajajo v okviru pionirskih raziskovalnih dejavnosti, ne sodi na področje pregleda, če so ti projekti, ki izhajajo iz temeljnih raziskav v smislu Priloge 1 k okviru R & R iz leta 1996, zelo tvegani in niso namenjeni točno določeni hčerinski družbi.

| (135) | Drugič, Komisija ocenjuje, da analitični računovodski sistem, vzpostavljen v skupini IFP, omogoča učinkovito razporeditev prihodka (brez državnih proračunskih sredstev) in stroškov znotraj vsakega centra za rezultate. V zvezi s tem ugotavlja, da analitično računovodstvo skupine IFP temelji na pojmu projekta. Projekti so razvrščeni glede na center za rezultate. V vsakem centru za rezultate se projekti opredelijo glede na področje ali vrsto. Razporeditev stroškov in prihodkov v vsakem centru za rezultate temelji na posameznem projektu. Poleg tega Komisija ugotavlja, da dva revizorja opravljata zunanji in neodvisni nadzor nad proračunom in letnimi računovodskimi izkazi skupine IFP. |
| --- | --- |

(135)

Drugič, Komisija ocenjuje, da analitični računovodski sistem, vzpostavljen v skupini IFP, omogoča učinkovito razporeditev prihodka (brez državnih proračunskih sredstev) in stroškov znotraj vsakega centra za rezultate. V zvezi s tem ugotavlja, da analitično računovodstvo skupine IFP temelji na pojmu projekta. Projekti so razvrščeni glede na center za rezultate. V vsakem centru za rezultate se projekti opredelijo glede na področje ali vrsto. Razporeditev stroškov in prihodkov v vsakem centru za rezultate temelji na posameznem projektu. Poleg tega Komisija ugotavlja, da dva revizorja opravljata zunanji in neodvisni nadzor nad proračunom in letnimi računovodskimi izkazi skupine IFP.

| (136) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da imajo centri za rezultate na voljo lastne prihodke, državna proračunska sredstva pa se za centre za rezultate ne namenijo analitično. Iz tega morda izhaja računovodski primanjkljaj med prihodki in stroški, ki so mu dodeljeni. Lastni prihodki obsegajo plačila za storitve, pristojbine za licence in dividende, ki jih izplačajo hčerinske družbe. |
| --- | --- |

(136)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da imajo centri za rezultate na voljo lastne prihodke, državna proračunska sredstva pa se za centre za rezultate ne namenijo analitično. Iz tega morda izhaja računovodski primanjkljaj med prihodki in stroški, ki so mu dodeljeni. Lastni prihodki obsegajo plačila za storitve, pristojbine za licence in dividende, ki jih izplačajo hčerinske družbe.

| (137) | Četrtič, Komisija ugotavlja, da se upoštevajo vsi stroški, ki jih ima skupina IFP pri zadevnem projektu, in zajemajo stroške, ki izhajajo neposredno iz projekta (nakup opreme in drobnega materiala, ki ni povezan z nepremičninami, zunanje storitve, premestitve, zavarovanje, dokumentacija, vzdrževanje in posebni kraji za projekt), ter tudi posredne stroške (plače in prispevki za socialno zavarovanje osebja, amortizacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev, splošni stroški). Posredni stroški se projektu pripišejo v sorazmerju s številom oseb na uro glede na urno postavko, ki se izračuna na podlagi kategorije obravnavanega osebja (inženirji, tehniki itd.). Komisija ocenjuje, da je ta metoda računanja nepristranska in primerna z računovodskega vidika ob upoštevanju obravnavanih dejavnosti. |
| --- | --- |

(137)

Četrtič, Komisija ugotavlja, da se upoštevajo vsi stroški, ki jih ima skupina IFP pri zadevnem projektu, in zajemajo stroške, ki izhajajo neposredno iz projekta (nakup opreme in drobnega materiala, ki ni povezan z nepremičninami, zunanje storitve, premestitve, zavarovanje, dokumentacija, vzdrževanje in posebni kraji za projekt), ter tudi posredne stroške (plače in prispevki za socialno zavarovanje osebja, amortizacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev, splošni stroški). Posredni stroški se projektu pripišejo v sorazmerju s številom oseb na uro glede na urno postavko, ki se izračuna na podlagi kategorije obravnavanega osebja (inženirji, tehniki itd.). Komisija ocenjuje, da je ta metoda računanja nepristranska in primerna z računovodskega vidika ob upoštevanju obravnavanih dejavnosti.

| (138) | Petič, Komisija ugotavlja, da se strošek horizontalnih projektov, ki se izvajajo v centrih za rezultate na področjih strokovne opreme in dejavnosti podpore, prav tako prenese na raven vsakega projekta neposredno ali v sorazmerju s skupnimi stroški na področju, v katerega spada (pridobivanje znanja ali industrijske raziskave). |
| --- | --- |

(138)

Petič, Komisija ugotavlja, da se strošek horizontalnih projektov, ki se izvajajo v centrih za rezultate na področjih strokovne opreme in dejavnosti podpore, prav tako prenese na raven vsakega projekta neposredno ali v sorazmerju s skupnimi stroški na področju, v katerega spada (pridobivanje znanja ali industrijske raziskave).

| (139) | Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so dodatne razpoložljivosti iz uvodne izjave 125 predmet sporazumov med skupino IFP in zadevnimi hčerinskimi družbami. Te dajatve zaračuna skupina IFP glede na celotne stroške, ki se pripišejo zadevnim centrom za rezultate. |
| --- | --- |

(139)

Nazadnje, Komisija ugotavlja, da so dodatne razpoložljivosti iz uvodne izjave 125 predmet sporazumov med skupino IFP in zadevnimi hčerinskimi družbami. Te dajatve zaračuna skupina IFP glede na celotne stroške, ki se pripišejo zadevnim centrom za rezultate.

| (140) | Komisija lahko torej sklene, da stroški centrov za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter za raziskave in proizvodnjo dejansko izražajo skupne stroške dejavnosti skupine IFP na zadevnih trgih. |
| --- | --- |

(140)

Komisija lahko torej sklene, da stroški centrov za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter za raziskave in proizvodnjo dejansko izražajo skupne stroške dejavnosti skupine IFP na zadevnih trgih.

| (141) | Pri tem Komisija ugotavlja neobstoj natančne povezave med centri za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter raziskave in proizvodnjo na eni strani in področji dejavnosti zadevnih hčerinskih družb na drugi strani. Z drugimi besedami, če upoštevamo terminologijo iz konvencij o raziskavah, centri za rezultate razporedijo dejavnosti na izključnih in neizključnih področjih hčerinskih družb. |
| --- | --- |

(141)

Pri tem Komisija ugotavlja neobstoj natančne povezave med centri za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter raziskave in proizvodnjo na eni strani in področji dejavnosti zadevnih hčerinskih družb na drugi strani. Z drugimi besedami, če upoštevamo terminologijo iz konvencij o raziskavah, centri za rezultate razporedijo dejavnosti na izključnih in neizključnih področjih hčerinskih družb.

| (142) | Center za rezultate za rafinerijo in petrokemijo na eni strani združuje dejavnosti R & R skupine IFP na področju tehnoloških postopkov razžveplanja, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Prosernat, dejavnosti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja, petrokemije, pretvorbe plina v tekočino (GTL, gas to liquid), estrov iz rastlinskih olj za dizelska goriva, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Axens, ter dejavnosti na področju pretvorbe premoga v tekočino (CTL, coal to liquid), biomase (razen estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo) in proizvodnje vodika, katerih rezultati se uporabljajo skupaj z drugimi industrijskimi partnerji. |
| --- | --- |

(142)

Center za rezultate za rafinerijo in petrokemijo na eni strani združuje dejavnosti R & R skupine IFP na področju tehnoloških postopkov razžveplanja, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Prosernat, dejavnosti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja, petrokemije, pretvorbe plina v tekočino (GTL, gas to liquid), estrov iz rastlinskih olj za dizelska goriva, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Axens, ter dejavnosti na področju pretvorbe premoga v tekočino (CTL, coal to liquid), biomase (razen estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo) in proizvodnje vodika, katerih rezultati se uporabljajo skupaj z drugimi industrijskimi partnerji.

| (143) | Po drugi strani center za rezultate za raziskave in proizvodnjo zajema raziskovalne in razvojne dejavnosti skupine IFP na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Beicip-Franlab, dejavnosti na področju tehnoloških postopkov predelave plina, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Prosernat, ter dejavnosti na področju pretvorbe CO2 in prevoza vodika, katerih rezultati se uporabljajo skupaj z drugimi industrijskimi partnerji. |
| --- | --- |

(143)

Po drugi strani center za rezultate za raziskave in proizvodnjo zajema raziskovalne in razvojne dejavnosti skupine IFP na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Beicip-Franlab, dejavnosti na področju tehnoloških postopkov predelave plina, katerih rezultate uporablja hčerinska družba Prosernat, ter dejavnosti na področju pretvorbe CO2 in prevoza vodika, katerih rezultati se uporabljajo skupaj z drugimi industrijskimi partnerji.

| (144) | Poleg tega Komisija upošteva dejstvo, da več projektov, ki se izvajajo v centrih za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter raziskave in proizvodnjo na področju pridobivanja znanja izhaja iz temeljnih raziskav v smislu Priloge 1 k okviru R & R iz leta 1996, njihovi rezultati pa se večinoma brez diskriminacije razširjajo med podjetji Skupnosti. Cilj teh projektov je nastanek novih zamisli prek predhodne ustvarjalne raziskave in razvoja sposobnosti. Francija je Komisiji predložila seznam projektov, ki se izvajajo na teh področjih, in opisne sezname. Poleg tega Komisija ugotavlja, da skupina IFP razširja rezultate teh dejavnosti na podlagi več orodij, kot so njena lastna znanstvena revija Oil & Gas Science and Technology, prosto dostopna v spletu, organizacija in sodelovanje na kongresih, objava del, partnerstva z drugimi raziskovalnimi centri in izvajanje doktoratov. |
| --- | --- |

(144)

Poleg tega Komisija upošteva dejstvo, da več projektov, ki se izvajajo v centrih za rezultate za rafiniranje in petrokemijo ter raziskave in proizvodnjo na področju pridobivanja znanja izhaja iz temeljnih raziskav v smislu Priloge 1 k okviru R & R iz leta 1996, njihovi rezultati pa se večinoma brez diskriminacije razširjajo med podjetji Skupnosti. Cilj teh projektov je nastanek novih zamisli prek predhodne ustvarjalne raziskave in razvoja sposobnosti. Francija je Komisiji predložila seznam projektov, ki se izvajajo na teh področjih, in opisne sezname. Poleg tega Komisija ugotavlja, da skupina IFP razširja rezultate teh dejavnosti na podlagi več orodij, kot so njena lastna znanstvena revija Oil & Gas Science and Technology, prosto dostopna v spletu, organizacija in sodelovanje na kongresih, objava del, partnerstva z drugimi raziskovalnimi centri in izvajanje doktoratov.

| (145) | Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 133 do 139 Komisija ocenjuje, da analitični računovodski sistem skupine IFP omogoča ugotovitev vseh nastalih stroškov in prejetih plačil za njene gospodarske dejavnosti. Komisija vseeno ugotavlja, da je v sedanji organizaciji računovodskih evidenc skupine IFP za razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi potrebna podrobna analiza računovodskih evidenc centrov za rezultate za vsak projekt posebej. Zato ocenjuje, da bo morala skupina IFP v prihodnosti organizirati in objaviti svoje računovodske evidence, pri čemer bo jasneje določila meje med svojimi gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi, na primer z razvrstitvijo gospodarskih dejavnosti v en sam center za rezultate v skladu z načeli iz Direktive Komisije 2006/111/ES. |
| --- | --- |

(145)

Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 133 do 139 Komisija ocenjuje, da analitični računovodski sistem skupine IFP omogoča ugotovitev vseh nastalih stroškov in prejetih plačil za njene gospodarske dejavnosti. Komisija vseeno ugotavlja, da je v sedanji organizaciji računovodskih evidenc skupine IFP za razlikovanje med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi potrebna podrobna analiza računovodskih evidenc centrov za rezultate za vsak projekt posebej. Zato ocenjuje, da bo morala skupina IFP v prihodnosti organizirati in objaviti svoje računovodske evidence, pri čemer bo jasneje določila meje med svojimi gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi, na primer z razvrstitvijo gospodarskih dejavnosti v en sam center za rezultate v skladu z načeli iz Direktive Komisije 2006/111/ES.

| (146) | Po pregledu računovodskih evidenc centrov za rezultate skupine IFP Komisija lahko ugotovi znesek stroškov za projekte R & R in lastna sredstva skupine IFP na področju izključnih dejavnosti hčerinskih družb Axens in Prosernat, in sicer kar zadeva tehnološke postopke rafiniranja in petrokemije, GTL, estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo ter tehnološke postopke predelave plina in razžveplanja:
  Tabela 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Stroški | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Lastna sredstva | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Računovodski primanjkljaj | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |

(146)

Po pregledu računovodskih evidenc centrov za rezultate skupine IFP Komisija lahko ugotovi znesek stroškov za projekte R & R in lastna sredstva skupine IFP na področju izključnih dejavnosti hčerinskih družb Axens in Prosernat, in sicer kar zadeva tehnološke postopke rafiniranja in petrokemije, GTL, estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo ter tehnološke postopke predelave plina in razžveplanja:

Tabela 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Stroški

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Lastna sredstva

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Računovodski primanjkljaj

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

| (147) | Ti podatki, ki kažejo na računovodski primanjkljaj za tržne dejavnosti skupine IFP na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, GTL, estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo ter tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja, se ne financirajo v celoti iz lastnih sredstev in torej koristijo sredstva, ki jih država dodeli skupini IFP. To predstavlja selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(147)

Ti podatki, ki kažejo na računovodski primanjkljaj za tržne dejavnosti skupine IFP na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije, GTL, estrov iz rastlinskih olj za dizelsko gorivo ter tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja, se ne financirajo v celoti iz lastnih sredstev in torej koristijo sredstva, ki jih država dodeli skupini IFP. To predstavlja selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev.

| (148) | Skupni primanjkljaj za obdobje 2003–2006 za zadevna trga znaša [manj kot 50 milijonov EUR] (15). Ta znesek je vseeno znatno nižji od zneska, ki ga je navedla družba UOP. |
| --- | --- |

(148)

Skupni primanjkljaj za obdobje 2003–2006 za zadevna trga znaša [manj kot 50 milijonov EUR] (15). Ta znesek je vseeno znatno nižji od zneska, ki ga je navedla družba UOP.

| (149) | Dejavnosti skupine IFP na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte si zaslužijo posebno pozornost. Komisija dejansko ugotavlja, da konvencija o razvoju med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Beicip-Franlab, kakor je bila spremenjena z dodatkom, podpisanim 16. decembra 2005, in ki se uporablja od 1. januarja 2005, določa, da družba Beicip-Franlab skupini IFP v celoti povrne stroške dela z zakonito obrestno mero, ki jih je skupina vodila na področju dejavnosti družbe Beicip-Franlab, vključno z raziskovalnimi deli v zvezi z algoritmi, modeli in metodologijami. Poleg tega je Komisija preverila plačila, ki jih je družba Beicip-Franlab v letih 2003 in 2004 izplačala skupini IFP na izključnem področju njene hčerinske družbe. |
| --- | --- |

(149)

Dejavnosti skupine IFP na področju svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte si zaslužijo posebno pozornost. Komisija dejansko ugotavlja, da konvencija o razvoju med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Beicip-Franlab, kakor je bila spremenjena z dodatkom, podpisanim 16. decembra 2005, in ki se uporablja od 1. januarja 2005, določa, da družba Beicip-Franlab skupini IFP v celoti povrne stroške dela z zakonito obrestno mero, ki jih je skupina vodila na področju dejavnosti družbe Beicip-Franlab, vključno z raziskovalnimi deli v zvezi z algoritmi, modeli in metodologijami. Poleg tega je Komisija preverila plačila, ki jih je družba Beicip-Franlab v letih 2003 in 2004 izplačala skupini IFP na izključnem področju njene hčerinske družbe.

| (150) | Komisija lahko zato sklene, da se dejavnosti skupine IFP in družbe Beicip-Franlab v celoti financirajo iz prihodka, pridobljenega na trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte. Na tem trgu skupina IFP in družba Beicip-Franlab torej nimata konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(150)

Komisija lahko zato sklene, da se dejavnosti skupine IFP in družbe Beicip-Franlab v celoti financirajo iz prihodka, pridobljenega na trgu svetovanja o izkoriščanju naftnih polj in obvladovanja dela z opremo za izkoriščanje nafte. Na tem trgu skupina IFP in družba Beicip-Franlab torej nimata konkurenčne prednosti.

7.1.3   Sklep o obstoju pomoči

| (151) | Nekatere dejavnosti skupine IFP niso negospodarske dejavnosti, če jih lahko njene hčerinske družbe tržno izkoriščajo. Komisija je dejansko ugotovila, da zadevnih hčerinskih družb ni mogoče obravnavati kot nosilce dejavnosti, ki so neodvisni od svoje matične družbe, če so njihove dejavnosti vključene v razvojno strategijo skupine IFP, če skupina IFP izvaja pravni in tudi dejanski nadzor, če izključni sporazumi kažejo na veliko gospodarsko povezovanje ter če imajo nosilci dejavnosti v zadevnih sektorjih skupno podobo o skupini IFP in zadevnih hčerinskih družbah. |
| --- | --- |

(151)

Nekatere dejavnosti skupine IFP niso negospodarske dejavnosti, če jih lahko njene hčerinske družbe tržno izkoriščajo. Komisija je dejansko ugotovila, da zadevnih hčerinskih družb ni mogoče obravnavati kot nosilce dejavnosti, ki so neodvisni od svoje matične družbe, če so njihove dejavnosti vključene v razvojno strategijo skupine IFP, če skupina IFP izvaja pravni in tudi dejanski nadzor, če izključni sporazumi kažejo na veliko gospodarsko povezovanje ter če imajo nosilci dejavnosti v zadevnih sektorjih skupno podobo o skupini IFP in zadevnih hčerinskih družbah.

| (152) | Poleg tega so gospodarske dejavnosti skupine IFP, razen na področju delovanja hčerinske družbe Beicip-Franlab, delno javno financirane, kar pomeni selektivno prednost, če to velja le za eno podjetje. Poleg tega gre za državna sredstva. |
| --- | --- |

(152)

Poleg tega so gospodarske dejavnosti skupine IFP, razen na področju delovanja hčerinske družbe Beicip-Franlab, delno javno financirane, kar pomeni selektivno prednost, če to velja le za eno podjetje. Poleg tega gre za državna sredstva.

| (153) | Komisija meni, da so na področjih dejavnosti družb Axens in Prosernat izpolnjena tudi druga merila za obstoj pomoči. |
| --- | --- |

(153)

Komisija meni, da so na področjih dejavnosti družb Axens in Prosernat izpolnjena tudi druga merila za obstoj pomoči.

| (154) | Komisija ocenjuje, da se z vsakim prispevkom za dejavnosti na področjih delovanja družb Axens in Prosernat krepi konkurenčni položaj skupine IFP in njenih hčerinskih družb ter da bi lahko to povzročilo izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(154)

Komisija ocenjuje, da se z vsakim prispevkom za dejavnosti na področjih delovanja družb Axens in Prosernat krepi konkurenčni položaj skupine IFP in njenih hčerinskih družb ter da bi lahko to povzročilo izkrivljanje konkurence.

| (155) | Kar zadeva področje dejavnosti skupine IFP in družbe Axens, Komisija upošteva informacije, ki jih je predložila Francija in jih je povzela družba Axens v svojih pripombah ter katerih cilj je dokazati visok znesek, zlasti v primerjavi z drugimi podjetji v sektorju, dodatnih stroškov za raziskave, ki jih financira hčerinska družba Axens iz svojih lastnih sredstev. Komisija glede na to ocenjuje, da o neobstoju prednosti ni mogoče sklepati na podlagi tega visokega zneska, če analiza računovodskih evidenc družbe IFP jasno kaže na računovodski primanjkljaj med stroški in sredstvi na področju dejavnosti družbe Axens. |
| --- | --- |

(155)

Kar zadeva področje dejavnosti skupine IFP in družbe Axens, Komisija upošteva informacije, ki jih je predložila Francija in jih je povzela družba Axens v svojih pripombah ter katerih cilj je dokazati visok znesek, zlasti v primerjavi z drugimi podjetji v sektorju, dodatnih stroškov za raziskave, ki jih financira hčerinska družba Axens iz svojih lastnih sredstev. Komisija glede na to ocenjuje, da o neobstoju prednosti ni mogoče sklepati na podlagi tega visokega zneska, če analiza računovodskih evidenc družbe IFP jasno kaže na računovodski primanjkljaj med stroški in sredstvi na področju dejavnosti družbe Axens.

| (156) | Kar zadeva področje dejavnosti skupine IFP in družbe Prosernat, Komisija upošteva pripombe Francije, v skladu s katerimi je sodelovanje pri večini projektov, opravljenih na področju raziskav in iskanja nafte, brez razlikovanja na voljo več industrijskim partnerjem. Vseeno nekateri projekti temeljijo na izključnih sporazumih med skupino IFP in družbo Prosernat, zato je sodelovanje z drugimi industrijskimi partnerji strogo urejeno in omejeno. To pomeni, da ima družba Prosernat selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(156)

Kar zadeva področje dejavnosti skupine IFP in družbe Prosernat, Komisija upošteva pripombe Francije, v skladu s katerimi je sodelovanje pri večini projektov, opravljenih na področju raziskav in iskanja nafte, brez razlikovanja na voljo več industrijskim partnerjem. Vseeno nekateri projekti temeljijo na izključnih sporazumih med skupino IFP in družbo Prosernat, zato je sodelovanje z drugimi industrijskimi partnerji strogo urejeno in omejeno. To pomeni, da ima družba Prosernat selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev.

| (157) | Poleg tega lahko to izkrivljanje konkurence vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, če so sektorji dejavnosti zadevnih hčerinskih družb konkurenčni trgi na svetovni ravni. Trg tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije je trg svetovnih razsežnosti, ki je od 50. let prejšnjega stoletja odprt za konkurenco. Tekmeci skupine IFP in družbe Axens na tem trgu so zlasti podjetja UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe in ConocoPhillips. Na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja so tekmeci skupine IFP in Prosernat dobavitelji opreme za predelavo plina, kot so družbe KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE in GPS, dajalci licenc za tehnološke postopke zmanjševanja kislosti plinov, kot so UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos in Huntsman, ter strokovnjaki za žveplo, kot so Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI in TPA. |
| --- | --- |

(157)

Poleg tega lahko to izkrivljanje konkurence vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, če so sektorji dejavnosti zadevnih hčerinskih družb konkurenčni trgi na svetovni ravni. Trg tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije je trg svetovnih razsežnosti, ki je od 50. let prejšnjega stoletja odprt za konkurenco. Tekmeci skupine IFP in družbe Axens na tem trgu so zlasti podjetja UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe in ConocoPhillips. Na trgu tehnoloških postopkov predelave plina in razžveplanja so tekmeci skupine IFP in Prosernat dobavitelji opreme za predelavo plina, kot so družbe KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE in GPS, dajalci licenc za tehnološke postopke zmanjševanja kislosti plinov, kot so UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos in Huntsman, ter strokovnjaki za žveplo, kot so Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI in TPA.

| (158) | Zato Komisija zavrača trditev Francije, da vsi potrebni elementi, da bi se javna pomoč za dejavnosti skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat, obravnavala kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, niso prisotni. |
| --- | --- |

(158)

Zato Komisija zavrača trditev Francije, da vsi potrebni elementi, da bi se javna pomoč za dejavnosti skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat, obravnavala kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, niso prisotni.

| (159) | Komisija nazadnje navaja, da je vprašanje obstoja dodatne državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki izhaja iz novega statuta javne ustanove industrijske in gospodarske narave ter morebitnega neomejenega državnega jamstva za skupino IFP na podlagi tega statuta (38) predmet ločenega pregleda Komisije v okviru drugega postopka (NN11/2008). Ta ločen pregled je zlasti mogoč, ker je ta novi statut javne ustanove industrijske in gospodarske narave sorazmerno nov v primerjavi z vsemi ukrepi, pregledanimi s to odločbo. |
| --- | --- |

(159)

Komisija nazadnje navaja, da je vprašanje obstoja dodatne državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ki izhaja iz novega statuta javne ustanove industrijske in gospodarske narave ter morebitnega neomejenega državnega jamstva za skupino IFP na podlagi tega statuta (38) predmet ločenega pregleda Komisije v okviru drugega postopka (NN11/2008). Ta ločen pregled je zlasti mogoč, ker je ta novi statut javne ustanove industrijske in gospodarske narave sorazmerno nov v primerjavi z vsemi ukrepi, pregledanimi s to odločbo.

7.2   Zakonitost pomoči

| (160) | Komisija je dokazala, da imajo skupina IFP ter njeni hčerinski družbi Axens in Prosernat selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev. Ta prednost temelji na dejstvu, da se dejavnosti R & R na področju dejavnosti družb Axens in Prosernat ne krijejo iz lastnih sredstev teh družb. Nekritje stroškov skupine IFP na področjih družb Axens in Prosernat je posledica mehanizmov prenosa znotraj skupine, ki so bili vzpostavljeni na podlagi izključnih sporazumov med skupino IFP in družbo Axens na eni strani ter skupino IFP in družbo Prosernat na drugi strani. Komisija zato ocenjuje, da je obstoj pomoči posledica istočasnega obstoja gospodarskih hčerinskih družb ter podpisa izključnih sporazumov med temi hčerinskimi družbami in matično družbo, če te družbe ne krijejo v celoti stroškov dela, ki ga opravi skupina IFP za družbi Axens in Prosernat. Opozoriti je treba, da so sporazumi med skupino IFP in družbo Axens začeli veljati 1. januarja 2001, sporazumi med skupino IFP in družbo Prosernat pa 1. januarja 2002. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je dokazala, da imajo skupina IFP ter njeni hčerinski družbi Axens in Prosernat selektivno prednost, ki se financira iz državnih sredstev. Ta prednost temelji na dejstvu, da se dejavnosti R & R na področju dejavnosti družb Axens in Prosernat ne krijejo iz lastnih sredstev teh družb. Nekritje stroškov skupine IFP na področjih družb Axens in Prosernat je posledica mehanizmov prenosa znotraj skupine, ki so bili vzpostavljeni na podlagi izključnih sporazumov med skupino IFP in družbo Axens na eni strani ter skupino IFP in družbo Prosernat na drugi strani. Komisija zato ocenjuje, da je obstoj pomoči posledica istočasnega obstoja gospodarskih hčerinskih družb ter podpisa izključnih sporazumov med temi hčerinskimi družbami in matično družbo, če te družbe ne krijejo v celoti stroškov dela, ki ga opravi skupina IFP za družbi Axens in Prosernat. Opozoriti je treba, da so sporazumi med skupino IFP in družbo Axens začeli veljati 1. januarja 2001, sporazumi med skupino IFP in družbo Prosernat pa 1. januarja 2002.

| (161) | Komisija upošteva pripombe, ki jih je predložila Francija in so povzete v oddelku 4.1. Komisija zlasti razume, da Francija ocenjuje, da je leta 2001 Komisijo obvestila o bistvenih strukturnih in pogodbenih spremembah. Kljub temu Komisija meni, da je razvoj tržne dejavnosti skupine IFP od leta 2001 prek njenih hčerinskih družb tako obsežen, da znatno vpliva na vsako predhodno gospodarsko in pravno analizo. Komisija tako vztraja pri svoji oceni iz točke 3.2 odločitve o sprožitvi postopka v zvezi z nezakonitostjo pomoči, v skladu s katero je treba obravnavati, da je zadevna pomoč nezakonita od datuma izteka veljavnosti odločitve iz leta 1998, tj. od 1. januarja 2003. |
| --- | --- |

(161)

Komisija upošteva pripombe, ki jih je predložila Francija in so povzete v oddelku 4.1. Komisija zlasti razume, da Francija ocenjuje, da je leta 2001 Komisijo obvestila o bistvenih strukturnih in pogodbenih spremembah. Kljub temu Komisija meni, da je razvoj tržne dejavnosti skupine IFP od leta 2001 prek njenih hčerinskih družb tako obsežen, da znatno vpliva na vsako predhodno gospodarsko in pravno analizo. Komisija tako vztraja pri svoji oceni iz točke 3.2 odločitve o sprožitvi postopka v zvezi z nezakonitostjo pomoči, v skladu s katero je treba obravnavati, da je zadevna pomoč nezakonita od datuma izteka veljavnosti odločitve iz leta 1998, tj. od 1. januarja 2003.

| (162) | Komisija je seznanjena s pripombami Francije in družbe Axens v zvezi z utemeljenim pričakovanjem večine upravičencev. Glede na to in ob upoštevanju elementov v nadaljevanju velja, da Komisiji ni treba odločati o tem vprašanju, če ugotovi, da je pomoč, dodeljena skupini IFP in njenim hčerinskim družbam, združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je seznanjena s pripombami Francije in družbe Axens v zvezi z utemeljenim pričakovanjem večine upravičencev. Glede na to in ob upoštevanju elementov v nadaljevanju velja, da Komisiji ni treba odločati o tem vprašanju, če ugotovi, da je pomoč, dodeljena skupini IFP in njenim hčerinskim družbam, združljiva s skupnim trgom.

7.3   Predlog za izdajo odredbe o začasnem odlogu

| (163) | Komisija ni odobrila predloga družbe UOP o sprejetju odločitve, na podlagi katere bi Francija morala začasno odložiti plačilo vsake nezakonite pomoči. Na eni strani je javna pomoč, dodeljena družbi IFP, glavni vir financiranja dejavnosti, ki niso le gospodarske dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat, kot so izobraževanje, temeljne raziskave ter skupne raziskave in razvoj ter razširjanje rezultatov R & R, ki jih Komisija načeloma obravnava kor negospodarske in ki zajemajo več kot 90 % javne pomoči, dodeljene skupini IFP. Na drugi strani je Komisija ocenila, da taka odločitev ni primerna, če je upravičeno pričakovati združljivost vsaj dela pomoči. |
| --- | --- |

(163)

Komisija ni odobrila predloga družbe UOP o sprejetju odločitve, na podlagi katere bi Francija morala začasno odložiti plačilo vsake nezakonite pomoči. Na eni strani je javna pomoč, dodeljena družbi IFP, glavni vir financiranja dejavnosti, ki niso le gospodarske dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat, kot so izobraževanje, temeljne raziskave ter skupne raziskave in razvoj ter razširjanje rezultatov R & R, ki jih Komisija načeloma obravnava kor negospodarske in ki zajemajo več kot 90 % javne pomoči, dodeljene skupini IFP. Na drugi strani je Komisija ocenila, da taka odločitev ni primerna, če je upravičeno pričakovati združljivost vsaj dela pomoči.

7.4   Podlaga za preverjanje združljivosti pomoči

| (164) | Komisija mora pred preverjanjem faz raziskovanja iz okvira za R & R iz leta 1996 opredeliti, ali dejavnosti skupine IFP, v zvezi s katerimi je bila dodeljena državna pomoč, dejansko spadajo na področje raziskav in razvoja. V zvezi s tem se Komisija sklicuje na priročnik Frascati (39), ki vsebuje opredelitve R & R ter razvrstitve temeljnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(164)

Komisija mora pred preverjanjem faz raziskovanja iz okvira za R & R iz leta 1996 opredeliti, ali dejavnosti skupine IFP, v zvezi s katerimi je bila dodeljena državna pomoč, dejansko spadajo na področje raziskav in razvoja. V zvezi s tem se Komisija sklicuje na priročnik Frascati (39), ki vsebuje opredelitve R & R ter razvrstitve temeljnih dejavnosti.

| (165) | Ta priročnik vključuje merila, na podlagi katerih je mogoče ločiti R & R od drugih znanstvenih, tehnoloških in industrijskih dejavnosti. Temeljno merilo iz priročnika je obstoj, kar zadeva R & R, bistvene novosti ter odpravljanje znanstvene in/ali tehnološke negotovosti. |
| --- | --- |

(165)

Ta priročnik vključuje merila, na podlagi katerih je mogoče ločiti R & R od drugih znanstvenih, tehnoloških in industrijskih dejavnosti. Temeljno merilo iz priročnika je obstoj, kar zadeva R & R, bistvene novosti ter odpravljanje znanstvene in/ali tehnološke negotovosti.

| (166) | Dodatna merila vključujejo zlasti cilje projektov, neznane lastnosti pojavov, struktur ali odnosov, s katerimi so povezani projekti, nov način uporabe že pridobljenega znanja ali tehnik, veliko verjetnost, da se bo s projekti pridobilo novo razumevanje (bolj obsežno ali poglobljeno) pojavov, odnosov ali načel obravnave, ki bi bili lahko zanimivi za več kot eno organizacijo, dejstvo, da je mogoče rezultate patentirati, vrsto osebja, ki sodeluje pri projektih, uporabljene metode, splošne značilnosti sklepov in rezultatov projekta ter po potrebi običajno razvrstitev projekta v druge kategorije dejavnosti. |
| --- | --- |

(166)

Dodatna merila vključujejo zlasti cilje projektov, neznane lastnosti pojavov, struktur ali odnosov, s katerimi so povezani projekti, nov način uporabe že pridobljenega znanja ali tehnik, veliko verjetnost, da se bo s projekti pridobilo novo razumevanje (bolj obsežno ali poglobljeno) pojavov, odnosov ali načel obravnave, ki bi bili lahko zanimivi za več kot eno organizacijo, dejstvo, da je mogoče rezultate patentirati, vrsto osebja, ki sodeluje pri projektih, uporabljene metode, splošne značilnosti sklepov in rezultatov projekta ter po potrebi običajno razvrstitev projekta v druge kategorije dejavnosti.

| (167) | Poleg tega priročnik Frascati določa: „če je glavni cilj prizadevanja odkritje novih tehničnih izboljšav izdelka ali postopka, gre za R & R. Če je v nasprotnem primeru izdelek, postopek ali pristop v veliki meri „fiksen“ in če je glavni cilj iskanje prodajnih možnosti, razvoj načrtov za predproizvodnjo ali zagotavljanje dobrega delovanja proizvodnega ali nadzornega sistema, ne gre za R & R“. |
| --- | --- |

(167)

Poleg tega priročnik Frascati določa: „če je glavni cilj prizadevanja odkritje novih tehničnih izboljšav izdelka ali postopka, gre za R & R. Če je v nasprotnem primeru izdelek, postopek ali pristop v veliki meri „fiksen“ in če je glavni cilj iskanje prodajnih možnosti, razvoj načrtov za predproizvodnjo ali zagotavljanje dobrega delovanja proizvodnega ali nadzornega sistema, ne gre za R & R“.

| (168) | Komisija ugotavlja, da so dejavnosti, ki jih opravlja skupina IFP v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Axens, povezane z razvojem novih postopkov in novih izdelkov (katalizatorjev, adsorbentov) pri proizvodnji goriva in petrokemičnih vmesnih izdelkov, ki so čim cenejši in okolju prijazni, in sicer iz vseh razpoložljivih virov ogljika. Komisija ugotavlja, da so dejavnosti, ki jih skupina IFP izvaja v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Prosernat, povezane z razvojem novih postopkov in opreme za predelavo zemeljskega plina in razžveplanje. |
| --- | --- |

(168)

Komisija ugotavlja, da so dejavnosti, ki jih opravlja skupina IFP v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Axens, povezane z razvojem novih postopkov in novih izdelkov (katalizatorjev, adsorbentov) pri proizvodnji goriva in petrokemičnih vmesnih izdelkov, ki so čim cenejši in okolju prijazni, in sicer iz vseh razpoložljivih virov ogljika. Komisija ugotavlja, da so dejavnosti, ki jih skupina IFP izvaja v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Prosernat, povezane z razvojem novih postopkov in opreme za predelavo zemeljskega plina in razžveplanje.

| (169) | V tem smislu so novost projektov sestavni deli, odnosi med njimi in/ali značilnosti postopkov ali ciljnih izdelkov. Vsak projekt ima opredeljene mrtve točke. Skupina IFP je na primer izvršila projekt, katerega cilj je vzpostavitev novega postopka proizvodnje parafinskih osnov z visokim oktanskim številom s precej večjimi stroški od sedanjih, pri čemer se lahko razreši težava zmanjšanja vsebnosti aromatičnih snovi v skupini bencinov. |
| --- | --- |

(169)

V tem smislu so novost projektov sestavni deli, odnosi med njimi in/ali značilnosti postopkov ali ciljnih izdelkov. Vsak projekt ima opredeljene mrtve točke. Skupina IFP je na primer izvršila projekt, katerega cilj je vzpostavitev novega postopka proizvodnje parafinskih osnov z visokim oktanskim številom s precej večjimi stroški od sedanjih, pri čemer se lahko razreši težava zmanjšanja vsebnosti aromatičnih snovi v skupini bencinov.

| (170) | Poleg tega Komisija upošteva dejstvo, da se dela, za katera se prejema javna pomoč, izvajajo pred odobritvijo postopkov in izdelkov. Poleg tega ugotavlja, da imajo rezultati opravljenih projektov širok pomen in jih je mogoče patentirati, da osebje, ki sodeluje pri teh projektih, večinoma sestavljajo raziskovalci in tehniki ter da metode temeljijo na poskusih, razlagi in oblikovanju. Na koncu Komisija ugotavlja, da so enake dejavnosti, ki jih izvajajo drugi nosilci dejavnosti v tem sektorju, običajno razvrščene kot raziskovalne dejavnosti (40). |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega Komisija upošteva dejstvo, da se dela, za katera se prejema javna pomoč, izvajajo pred odobritvijo postopkov in izdelkov. Poleg tega ugotavlja, da imajo rezultati opravljenih projektov širok pomen in jih je mogoče patentirati, da osebje, ki sodeluje pri teh projektih, večinoma sestavljajo raziskovalci in tehniki ter da metode temeljijo na poskusih, razlagi in oblikovanju. Na koncu Komisija ugotavlja, da so enake dejavnosti, ki jih izvajajo drugi nosilci dejavnosti v tem sektorju, običajno razvrščene kot raziskovalne dejavnosti (40).

| (171) | Komisija na koncu ne more sprejeti trditve pritožnika, ki izpostavlja, da dejavnosti, ki so predmet tega postopka, ne morejo biti opredeljene kot R & R. Komisija nasprotno ocenjuje, da dejavnosti, ki jih izvaja skupina IFP v sodelovanju s svojimi hčerinskimi družbami, spadajo na področje R & R. |
| --- | --- |

(171)

Komisija na koncu ne more sprejeti trditve pritožnika, ki izpostavlja, da dejavnosti, ki so predmet tega postopka, ne morejo biti opredeljene kot R & R. Komisija nasprotno ocenjuje, da dejavnosti, ki jih izvaja skupina IFP v sodelovanju s svojimi hčerinskimi družbami, spadajo na področje R & R.

| (172) | Kar zadeva državno pomoč za dejavnosti na področju R & R, v zvezi s preverjanjem združljivosti veljajo pravila o državni pomoči za raziskave in razvoj. Če se obravnava, da je pomoč, ki temelji na obstoju gospodarskih hčerinskih družb, s katerimi je družba IFP sklenila izključne sporazume od 1. januarja 2001 do 1. januarja 2003, nezakonita od 1. januarja 2003, pravila o preverjanju združljivosti izhajajo iz okvira za R & R iz leta 1996. |
| --- | --- |

(172)

Kar zadeva državno pomoč za dejavnosti na področju R & R, v zvezi s preverjanjem združljivosti veljajo pravila o državni pomoči za raziskave in razvoj. Če se obravnava, da je pomoč, ki temelji na obstoju gospodarskih hčerinskih družb, s katerimi je družba IFP sklenila izključne sporazume od 1. januarja 2001 do 1. januarja 2003, nezakonita od 1. januarja 2003, pravila o preverjanju združljivosti izhajajo iz okvira za R & R iz leta 1996.

7.5   Združljivost pomoči

7.5.1   Faze raziskovanja

| (173) | Priloga I okvira za R & R iz leta 1996 vključuje opredelitev industrijskega raziskovanja in dejavnosti predkonkurenčnega razvoja:






  (a) | industrijske raziskave so načrtovane raziskave ali kritične preiskave, „katerih namen je pridobivanje novega znanja in cilj katerih je, da je to znanje uporabno pri razvijanju novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev“; |
| --- | --- | --- |

(173)

Priloga I okvira za R & R iz leta 1996 vključuje opredelitev industrijskega raziskovanja in dejavnosti predkonkurenčnega razvoja:

(a)

industrijske raziskave so načrtovane raziskave ali kritične preiskave, „katerih namen je pridobivanje novega znanja in cilj katerih je, da je to znanje uporabno pri razvijanju novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev“;

| (b) | cilj dejavnosti predkonkurenčnega razvoja je „oblikovanje rezultatov industrijskih raziskav v načrt, ureditev ali zasnovo za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve, če so ti namenjeni za prodajo ali uporabo, vključno z ustvarjanjem začetnega prototipa, ki ga ni mogoče uporabiti v tržne namene. To lahko vključuje tudi konceptualno oblikovanje in zasnovo drugih izdelkov, procesov ali storitev ter začetne predstavitvene projekte ali pilotne projekte, če teh projektov ni mogoče spremeniti ali uporabiti za industrijsko uporabo ali izkoristiti v tržne namene. Ne vključuje rutinskih ali rednih sprememb izdelkov, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih dejavnosti v teku, tudi če bi take spremembe lahko predstavljale izboljšave.“ |
| --- | --- |

(b)

cilj dejavnosti predkonkurenčnega razvoja je „oblikovanje rezultatov industrijskih raziskav v načrt, ureditev ali zasnovo za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve, če so ti namenjeni za prodajo ali uporabo, vključno z ustvarjanjem začetnega prototipa, ki ga ni mogoče uporabiti v tržne namene. To lahko vključuje tudi konceptualno oblikovanje in zasnovo drugih izdelkov, procesov ali storitev ter začetne predstavitvene projekte ali pilotne projekte, če teh projektov ni mogoče spremeniti ali uporabiti za industrijsko uporabo ali izkoristiti v tržne namene. Ne vključuje rutinskih ali rednih sprememb izdelkov, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, obstoječih storitev in drugih dejavnosti v teku, tudi če bi take spremembe lahko predstavljale izboljšave.“

| (174) | V tem smislu je Komisija preverila potek in razdelitev del na podlagi konvencije o industrijskem raziskovanju, ki zavezuje skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens, ter popolne sezname in informacijske liste o projektih, opravljenih od leta 2003 do leta 2006, ki jih je predložila Francija. |
| --- | --- |

(174)

V tem smislu je Komisija preverila potek in razdelitev del na podlagi konvencije o industrijskem raziskovanju, ki zavezuje skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens, ter popolne sezname in informacijske liste o projektih, opravljenih od leta 2003 do leta 2006, ki jih je predložila Francija.

| (175) | Skupina IFP izvaja raziskave. Cilj teh raziskav je zagotoviti izvedljivost na podlagi sinteze in so povezane s pripravljalnimi študijami izvedljivosti za industrijsko raziskovanje v smislu okvira za R & R iz leta 1996:






  (a) | pri katalizatorjih se pri preučevanju kemičnih reakcij pripravijo in testirajo majhni vzorci (v količini enega grama), pogosto v obliki prahu. Ta faza se konča z opisom metode, na podlagi katere je mogoče pripraviti vzorec katalizatorja, ki predstavlja dejavnost in/ali iskano selektivnost; |
| --- | --- | --- |

(175)

Skupina IFP izvaja raziskave. Cilj teh raziskav je zagotoviti izvedljivost na podlagi sinteze in so povezane s pripravljalnimi študijami izvedljivosti za industrijsko raziskovanje v smislu okvira za R & R iz leta 1996:

(a)

pri katalizatorjih se pri preučevanju kemičnih reakcij pripravijo in testirajo majhni vzorci (v količini enega grama), pogosto v obliki prahu. Ta faza se konča z opisom metode, na podlagi katere je mogoče pripraviti vzorec katalizatorja, ki predstavlja dejavnost in/ali iskano selektivnost;

| (b) | kar zadeva tehnologijo ali postopek, izvedljivost temelji na numeričnih simulacijah, pisnih študijah načrtov in preskusih zamisli. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva tehnologijo ali postopek, izvedljivost temelji na numeričnih simulacijah, pisnih študijah načrtov in preskusih zamisli.

| (176) | Poleg tega se opravi predhodni pregled položaja v zvezi s patenti, da se zagotovi inovativnost raziskav. Po koncu teh dejavnosti skupina IFP predstavi znanstveno in tehnično dokumentacijo svoji hčerinski družbi, ki ima pravico do prve zavrnitve. |
| --- | --- |

(176)

Poleg tega se opravi predhodni pregled položaja v zvezi s patenti, da se zagotovi inovativnost raziskav. Po koncu teh dejavnosti skupina IFP predstavi znanstveno in tehnično dokumentacijo svoji hčerinski družbi, ki ima pravico do prve zavrnitve.

| (177) | Če želi družba Axens nadaljevati raziskave na podlagi take dokumentacije, skupina IFP opravi industrijske raziskave, „katerih cilj je pridobivanje novega znanja ali izboljšav, kar omogoča vzpostavitev novih postopkov, izdelkov in tehnologij ali izpopolnitev že obstoječih postopkov, izdelkov in tehnologij“ (41). Te raziskave vključujejo študijo novih načinov sinteze ali njihove izpopolnitve na ravni, ki ni povezana z industrijsko ravnjo. Komisija ocenjuje, da je njihov cilj potrditev zamisli in da temeljijo na industrijskih raziskavah v smislu okvira za R & R iz leta 1996:






  (a) | pri katalizatorjih ta faza vključuje preskušanje novih načinov sinteze. Formulacija, določena na podlagi raziskav, se testira na kilogramskih serijah, pri čemer se v večini primerov zaradi te spremembe obsega spremenijo lastnosti in struktura. Pripravi se popis stanja in natančne analize odplak, ki jih povzroči pridobljeni katalizator, ter vplivi inhibitorskih sestavin in strupov; |
| --- | --- | --- |

(177)

Če želi družba Axens nadaljevati raziskave na podlagi take dokumentacije, skupina IFP opravi industrijske raziskave, „katerih cilj je pridobivanje novega znanja ali izboljšav, kar omogoča vzpostavitev novih postopkov, izdelkov in tehnologij ali izpopolnitev že obstoječih postopkov, izdelkov in tehnologij“ (41). Te raziskave vključujejo študijo novih načinov sinteze ali njihove izpopolnitve na ravni, ki ni povezana z industrijsko ravnjo. Komisija ocenjuje, da je njihov cilj potrditev zamisli in da temeljijo na industrijskih raziskavah v smislu okvira za R & R iz leta 1996:

(a)

pri katalizatorjih ta faza vključuje preskušanje novih načinov sinteze. Formulacija, določena na podlagi raziskav, se testira na kilogramskih serijah, pri čemer se v večini primerov zaradi te spremembe obsega spremenijo lastnosti in struktura. Pripravi se popis stanja in natančne analize odplak, ki jih povzroči pridobljeni katalizator, ter vplivi inhibitorskih sestavin in strupov;

| (b) | kar zadeva postopek, je cilj industrijskega raziskovanja preučiti osnovne elemente tehnoloških postopkov, primerne pogoje za izdelavo katalizatorja in elemente za dimenzioniranje odzivnega sistema. Digitalni model je sestavljen na podlagi nastalega kartiranja uspešnosti. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva postopek, je cilj industrijskega raziskovanja preučiti osnovne elemente tehnoloških postopkov, primerne pogoje za izdelavo katalizatorja in elemente za dimenzioniranje odzivnega sistema. Digitalni model je sestavljen na podlagi nastalega kartiranja uspešnosti.

| (178) | Po koncu industrijskega raziskovanja skupina IFP svoji hčerinski družbi predloži dokumentacijo o katalizatorju. V tej fazi se družba Axens odloči o morebitnem nadaljevanju razvoja na podlagi dejavnosti predkonkurenčnega razvoja za pripravo na industrializacijo. Delo v tej fazi vključuje preskušanje in usklajevanje rezultatov dela iz faze, opisane v uvodni izjavi 177 o prototipih, značilnih za industrijsko verigo:






  (a) | pri katalizatorjih se poskusna serija izdelka proizvede v obsegu, ki je značilen za industrijsko verigo, pri čemer se prilagodijo načini delovanja na podlagi industrijskega raziskovanja. Na podlagi te prilagoditve se po potrebi spremenijo surovine zaradi stroškov, higiene, varnosti ali okolja. Testira se referenčna obremenitev prototipov, pri čemer se ti prototipi spremenijo, da bi dosegli želeno zmogljivost. Opravijo se preskusi za kartiranje uspešnosti katalizatorja. Le v tej fazi se določijo analizatorji in oprema; |
| --- | --- | --- |

(178)

Po koncu industrijskega raziskovanja skupina IFP svoji hčerinski družbi predloži dokumentacijo o katalizatorju. V tej fazi se družba Axens odloči o morebitnem nadaljevanju razvoja na podlagi dejavnosti predkonkurenčnega razvoja za pripravo na industrializacijo. Delo v tej fazi vključuje preskušanje in usklajevanje rezultatov dela iz faze, opisane v uvodni izjavi 177 o prototipih, značilnih za industrijsko verigo:

(a)

pri katalizatorjih se poskusna serija izdelka proizvede v obsegu, ki je značilen za industrijsko verigo, pri čemer se prilagodijo načini delovanja na podlagi industrijskega raziskovanja. Na podlagi te prilagoditve se po potrebi spremenijo surovine zaradi stroškov, higiene, varnosti ali okolja. Testira se referenčna obremenitev prototipov, pri čemer se ti prototipi spremenijo, da bi dosegli želeno zmogljivost. Opravijo se preskusi za kartiranje uspešnosti katalizatorja. Le v tej fazi se določijo analizatorji in oprema;

| (b) | v zvezi s postopkom se izvede študija analize tveganja; pripravijo se industrijske zasnove postopkov ali kombinacije postopkov in bela knjiga o postopkih, ki določa upravljanje dogodkov. |
| --- | --- |

(b)

v zvezi s postopkom se izvede študija analize tveganja; pripravijo se industrijske zasnove postopkov ali kombinacije postopkov in bela knjiga o postopkih, ki določa upravljanje dogodkov.

| (179) | Poleg tega se imenuje odbor strokovnjakov, ki določi in potrdi stopnje odobritve izdelka ali postopka. Šele po odobritvi, na podlagi katere se lahko preveri, ali so se dejansko upoštevale okoljske in varnostne omejitve, se lahko sprejme odločitev o dajanju postopka in/ali izdelka na trg, izdelek in/ali postopek pa se lahko prvič uporabi v industriji (42). Tako se izdelki in postopki, ki nastanejo na podlagi teh del, tržijo šele po njihovi odobritvi in se v okviru teh del ne uporabijo v industriji. |
| --- | --- |

(179)

Poleg tega se imenuje odbor strokovnjakov, ki določi in potrdi stopnje odobritve izdelka ali postopka. Šele po odobritvi, na podlagi katere se lahko preveri, ali so se dejansko upoštevale okoljske in varnostne omejitve, se lahko sprejme odločitev o dajanju postopka in/ali izdelka na trg, izdelek in/ali postopek pa se lahko prvič uporabi v industriji (42). Tako se izdelki in postopki, ki nastanejo na podlagi teh del, tržijo šele po njihovi odobritvi in se v okviru teh del ne uporabijo v industriji.

| (180) | Komisija ocenjuje, da teh del ni mogoče primerjati z rutinskimi dejavnostmi v zvezi z industrijsko verigo, zlasti če so zunaj okvira industrijskega izkoriščanja. Komisija ugotavlja, da ta dela temeljijo na dejavnostih predkonkurenčnega razvoja v smislu okvira za R & R iz leta 1996. Poleg tega ugotavlja, da v vsakem primeru stroške teh del v celoti financira hčerinska družba Axens iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(180)

Komisija ocenjuje, da teh del ni mogoče primerjati z rutinskimi dejavnostmi v zvezi z industrijsko verigo, zlasti če so zunaj okvira industrijskega izkoriščanja. Komisija ugotavlja, da ta dela temeljijo na dejavnostih predkonkurenčnega razvoja v smislu okvira za R & R iz leta 1996. Poleg tega ugotavlja, da v vsakem primeru stroške teh del v celoti financira hčerinska družba Axens iz lastnih sredstev.

| (181) | Kar zadeva dela, ki jih skupina IFP opravi v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Prosernat, Komisija ugotavlja, da potek in razdelitev del med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Prosernat ureja konvencija o industrijskem raziskovanju, ki se uporablja na področju tehnoloških postopkov za predelavo plina in razžveplanje ter temelji na enakem modelu kot konvencija o industrijskem raziskovanju, ki zavezuje skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens. Ta analiza se je potrdila pri preverjanju popolnih seznamov in informacijskih listov o projektih, opravljenih od leta 2003 do leta 2006, ki jih je predložila Francija. |
| --- | --- |

(181)

Kar zadeva dela, ki jih skupina IFP opravi v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo Prosernat, Komisija ugotavlja, da potek in razdelitev del med skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Prosernat ureja konvencija o industrijskem raziskovanju, ki se uporablja na področju tehnoloških postopkov za predelavo plina in razžveplanje ter temelji na enakem modelu kot konvencija o industrijskem raziskovanju, ki zavezuje skupino IFP in njeno hčerinsko družbo Axens. Ta analiza se je potrdila pri preverjanju popolnih seznamov in informacijskih listov o projektih, opravljenih od leta 2003 do leta 2006, ki jih je predložila Francija.

| (182) | Komisija na koncu ocenjuje, da so dejavnosti, ki se financirajo iz državnih sredstev, dejansko skladne s fazami raziskovanja iz priloge I k okviru za R & R iz leta 1996. Ugotavlja, da v vseh primerih dejavnosti, ki so najbližje trgu, to so dejavnosti predkonkurenčnega in komercialnega razvoja, v celoti financirajo hčerinske družbe iz lastnih sredstev, in sicer iz prihodka, pridobljenega na trgih, ter da se iz javnih sredstev financirajo le faze industrijskega raziskovanja. Komisija se zato ne more strinjati s trditvijo družbe UOP, da je državna pomoč za gospodarske dejavnosti skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(182)

Komisija na koncu ocenjuje, da so dejavnosti, ki se financirajo iz državnih sredstev, dejansko skladne s fazami raziskovanja iz priloge I k okviru za R & R iz leta 1996. Ugotavlja, da v vseh primerih dejavnosti, ki so najbližje trgu, to so dejavnosti predkonkurenčnega in komercialnega razvoja, v celoti financirajo hčerinske družbe iz lastnih sredstev, in sicer iz prihodka, pridobljenega na trgih, ter da se iz javnih sredstev financirajo le faze industrijskega raziskovanja. Komisija se zato ne more strinjati s trditvijo družbe UOP, da je državna pomoč za gospodarske dejavnosti skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat pomoč za tekoče poslovanje.

7.5.2   Upravičeni stroški

| (183) | Priloga II k okviru za R & R iz leta 1996 določa odhodke, ki se lahko upoštevajo pri izračunu intenzivnosti pomoči za raziskave in razvoj:






  — | stroški osebja (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje, ki so zaposleni izključno za raziskovalno dejavnost), |
| --- | --- | --- |

(183)

Priloga II k okviru za R & R iz leta 1996 določa odhodke, ki se lahko upoštevajo pri izračunu intenzivnosti pomoči za raziskave in razvoj:

—

stroški osebja (raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje, ki so zaposleni izključno za raziskovalno dejavnost),

| — | stroški instrumentov, opreme ter stavb in zemljišč, ki se izključno in stalno (razen v primeru komercialnega prenosa) uporabljajo pri raziskovalni dejavnosti, |
| --- | --- |

—

stroški instrumentov, opreme ter stavb in zemljišč, ki se izključno in stalno (razen v primeru komercialnega prenosa) uporabljajo pri raziskovalni dejavnosti,

| — | stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti, vključno z raziskavami, tehničnim znanjem, patenti itd., kupljenih pri zunanjih virih, |
| --- | --- |

—

stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti, vključno z raziskavami, tehničnim znanjem, patenti itd., kupljenih pri zunanjih virih,

| — | dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti, |
| --- | --- |

—

dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti,

| — | drugi operativni stroški (na primer stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov), nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti. |
| --- | --- |

—

drugi operativni stroški (na primer stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov), nastali neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti.

| (184) | Priloga II k okviru za R & R iz leta 1996 poleg tega določa, da je treba stroške, ki nastanejo pri drugih dejavnostih, zlasti pri drugih raziskavah in razvoju, razčleniti na subvencionirane raziskave in razvoj ter druge dejavnosti. |
| --- | --- |

(184)

Priloga II k okviru za R & R iz leta 1996 poleg tega določa, da je treba stroške, ki nastanejo pri drugih dejavnostih, zlasti pri drugih raziskavah in razvoju, razčleniti na subvencionirane raziskave in razvoj ter druge dejavnosti.

| (185) | Na eni strani Komisija ugotavlja, da so stroški, ki neposredno nastanejo pri projektih, povezani s sklepanjem pogodb s podizvajalci, napotitvami, zavarovanji in dokumentacijo ter opremo in drobnim materialom. Zlasti ustrezajo stroškom svetovalnih in drugih ustreznih storitev, dodatnim režijskim stroškom in drugim operativnim stroškom. Komisija ugotavlja, da ti stroški nastanejo neposredno in izključno kot posledica raziskovalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(185)

Na eni strani Komisija ugotavlja, da so stroški, ki neposredno nastanejo pri projektih, povezani s sklepanjem pogodb s podizvajalci, napotitvami, zavarovanji in dokumentacijo ter opremo in drobnim materialom. Zlasti ustrezajo stroškom svetovalnih in drugih ustreznih storitev, dodatnim režijskim stroškom in drugim operativnim stroškom. Komisija ugotavlja, da ti stroški nastanejo neposredno in izključno kot posledica raziskovalne dejavnosti.

| (186) | Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so drugi stroški, ki nastanejo pri projektih, povezani s stroški osebja v raziskovalni dejavnosti, amortizacijo opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev ter drugimi splošnimi stroški, in ustrezajo stroškom osebja, stroškom instrumentov, opreme, stavb in zemljišč ter dodatnim splošnim stroškom. Ti stroški neposredno nastanejo kot posledica raziskovalne dejavnosti in so razdeljeni na različne raziskovalne projekte v sorazmerju s časom, ki ga osebje v raziskovalni dejavnosti porabi za posamezen projekt. |
| --- | --- |

(186)

Na drugi strani Komisija ugotavlja, da so drugi stroški, ki nastanejo pri projektih, povezani s stroški osebja v raziskovalni dejavnosti, amortizacijo opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev ter drugimi splošnimi stroški, in ustrezajo stroškom osebja, stroškom instrumentov, opreme, stavb in zemljišč ter dodatnim splošnim stroškom. Ti stroški neposredno nastanejo kot posledica raziskovalne dejavnosti in so razdeljeni na različne raziskovalne projekte v sorazmerju s časom, ki ga osebje v raziskovalni dejavnosti porabi za posamezen projekt.

| (187) | Poleg tega so stroški horizontalnih projektov R & R v zvezi z metodami in opremo, uporabljeno pri drugih projektih R & R, primerljivi z dodatnimi splošnimi stroški, ki nastanejo neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti. Stroški teh horizontalnih projektov se določijo v sorazmerju s stroški posameznega projekta R & R. Komisija ocenjuje, da so uporabljene metode določanja stroškov ustrezne. |
| --- | --- |

(187)

Poleg tega so stroški horizontalnih projektov R & R v zvezi z metodami in opremo, uporabljeno pri drugih projektih R & R, primerljivi z dodatnimi splošnimi stroški, ki nastanejo neposredno kot posledica raziskovalne dejavnosti. Stroški teh horizontalnih projektov se določijo v sorazmerju s stroški posameznega projekta R & R. Komisija ocenjuje, da so uporabljene metode določanja stroškov ustrezne.

| (188) | Komisija ugotavlja, da so stroški projektov v skladu z upravičenimi stroški iz priloge II k okviru za R & R iz leta 1996. |
| --- | --- |

(188)

Komisija ugotavlja, da so stroški projektov v skladu z upravičenimi stroški iz priloge II k okviru za R & R iz leta 1996.

7.5.3   Intenzivnost pomoči

| (189) | V skladu s točko 5.4 okvira za R & R iz leta 1996 je največja intenzivnost, ki je dovoljena za pripravljalne študije tehnične izvedljivosti za projekte industrijskega raziskovanja, 75 %. V skladu s točko 5.3 navedenega okvira je največja dovoljena intenzivnost za projekte industrijskega raziskovanja 50 %. V skladu s točko 5.5 navedenega okvira je največja dovoljena intenzivnost za projekte predkonkurenčnega razvoja 25 %. V skladu s točko 5.9 navedenega okvira je v zvezi z dejavnostmi, ki hkrati zajemajo industrijsko raziskovanje in dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, največja dovoljena intenzivnost pomoči ponderirano povprečje intenzivnosti pomoči, dovoljenih za ti dve vrsti raziskav. |
| --- | --- |

(189)

V skladu s točko 5.4 okvira za R & R iz leta 1996 je največja intenzivnost, ki je dovoljena za pripravljalne študije tehnične izvedljivosti za projekte industrijskega raziskovanja, 75 %. V skladu s točko 5.3 navedenega okvira je največja dovoljena intenzivnost za projekte industrijskega raziskovanja 50 %. V skladu s točko 5.5 navedenega okvira je največja dovoljena intenzivnost za projekte predkonkurenčnega razvoja 25 %. V skladu s točko 5.9 navedenega okvira je v zvezi z dejavnostmi, ki hkrati zajemajo industrijsko raziskovanje in dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, največja dovoljena intenzivnost pomoči ponderirano povprečje intenzivnosti pomoči, dovoljenih za ti dve vrsti raziskav.

| (190) | Komisija zlasti ugotavlja, da je skupina IFP na podlagi plačil hčerinskih družb in brez finančne pomoči države iz lastnih sredstev od leta 2003 do leta 2006 financirala več kot 50 % stroškov teh študij tehnične izvedljivosti in industrijskega raziskovanja. Komisija ugotavlja, da je dovoljena intenzivnost lahko višja od 50 %, če se upoštevajo študije tehnične izvedljivosti, ki so lahko upravičene do pomoči intenzivnosti v višini 75 %. Komisija je sestavila naslednjo tabelo na podlagi seznamov projektov, ki prikazuje letne stroške po projektih in fazah raziskovanja, ter na podlagi seznama sredstev skupine IFP. V tem proračunskem letu je Komisija uporabila konzervativen pristop in je vključila vse stroške, ki so neposredno ali posredno (43) povezani s področji izključnih dejavnosti družb Axens in Prosernat, ter ves prihodek, za katerega nista odgovorni družbi Axens in Prosernat (44).
  Tabela 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število opravljenih projektov na leto (45) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Skupaj | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Letni strošek študij tehnične izvedljivosti (EUR) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Skupaj | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Letni strošek industrijskega raziskovanja (EUR) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Skupaj | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Lastna sredstva (EUR) |
| Znesek | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Letna državna pomoč (EUR) |
| Znesek | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intenzivnost | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Največja dovoljena intenzivnost (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Komisija zlasti ugotavlja, da je skupina IFP na podlagi plačil hčerinskih družb in brez finančne pomoči države iz lastnih sredstev od leta 2003 do leta 2006 financirala več kot 50 % stroškov teh študij tehnične izvedljivosti in industrijskega raziskovanja. Komisija ugotavlja, da je dovoljena intenzivnost lahko višja od 50 %, če se upoštevajo študije tehnične izvedljivosti, ki so lahko upravičene do pomoči intenzivnosti v višini 75 %. Komisija je sestavila naslednjo tabelo na podlagi seznamov projektov, ki prikazuje letne stroške po projektih in fazah raziskovanja, ter na podlagi seznama sredstev skupine IFP. V tem proračunskem letu je Komisija uporabila konzervativen pristop in je vključila vse stroške, ki so neposredno ali posredno (43) povezani s področji izključnih dejavnosti družb Axens in Prosernat, ter ves prihodek, za katerega nista odgovorni družbi Axens in Prosernat (44).

Tabela 2

2003

2004

2005

2006

Število opravljenih projektov na leto (45)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Skupaj

48

54

55

68

Letni strošek študij tehnične izvedljivosti (EUR)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Skupaj

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Letni strošek industrijskega raziskovanja (EUR)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Področje dejavnosti skupine IFP/družbe Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Skupaj

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Lastna sredstva (EUR)

Znesek

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Letna državna pomoč (EUR)

Znesek

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intenzivnost

41 %

37 %

21 %

20 %

Največja dovoljena intenzivnost (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Drugič, Komisija ugotavlja, da je lahko financiranje raziskav skupine IFP in njenih hčerinskih družb iz lastnih virov višje, če se pri tem upoštevajo dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, ki so lahko upravičene do pomoči intenzivnosti v višini 25 %. Dejavnosti predkonkurenčnega razvoja v celoti financirata hčerinski družbi Axens in Prosernat iz lastnih sredstev brez finančne pomoči države ali skupine IFP. |
| --- | --- |

(191)

Drugič, Komisija ugotavlja, da je lahko financiranje raziskav skupine IFP in njenih hčerinskih družb iz lastnih virov višje, če se pri tem upoštevajo dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, ki so lahko upravičene do pomoči intenzivnosti v višini 25 %. Dejavnosti predkonkurenčnega razvoja v celoti financirata hčerinski družbi Axens in Prosernat iz lastnih sredstev brez finančne pomoči države ali skupine IFP.

| (192) | Tretjič, Komisija je preverila spoštovanje dovoljene intenzivnosti glede na fazo raziskovanja na podlagi letnih seznamov projektov, ki so se izvajali od leta 2003 do leta 2006. V naslednjih letih bo morala Francija predložiti letno poročilo Komisiji, da bi lahko ta preverila spoštovanje intenzivnosti pomoči po fazah raziskovanja in po projektih. To poročilo bo moralo vključevati predstavitev vseh projektov, opravljenih na področjih dejavnosti družb Axens in Prosernat, z navedbo njihovih stroškov po fazah raziskovanja, zneska javnega financiranja ter lastnih sredstev skupine IFP in njenih hčerinskih družb. Komisija ocenjuje, da mora biti delež pomoči še naprej nižji od 50 %, da se zagotovi spoštovanje dovoljene intenzivnosti. |
| --- | --- |

(192)

Tretjič, Komisija je preverila spoštovanje dovoljene intenzivnosti glede na fazo raziskovanja na podlagi letnih seznamov projektov, ki so se izvajali od leta 2003 do leta 2006. V naslednjih letih bo morala Francija predložiti letno poročilo Komisiji, da bi lahko ta preverila spoštovanje intenzivnosti pomoči po fazah raziskovanja in po projektih. To poročilo bo moralo vključevati predstavitev vseh projektov, opravljenih na področjih dejavnosti družb Axens in Prosernat, z navedbo njihovih stroškov po fazah raziskovanja, zneska javnega financiranja ter lastnih sredstev skupine IFP in njenih hčerinskih družb. Komisija ocenjuje, da mora biti delež pomoči še naprej nižji od 50 %, da se zagotovi spoštovanje dovoljene intenzivnosti.

| (193) | Komisija tudi ugotavlja, da je spoštovanje intenzivnosti močno odvisno od zneska lastnih sredstev, ki jih ima na voljo skupina IFP za svoje projekte na zadevnih področjih. Ta lastna sredstva vključujejo zlasti plačila, ki jih hčerinski družbi Axens in Prosernat izplačata skupini IFP. Komisija zato ocenjuje, da je treba v izključne sporazume, ki urejajo ta plačila, vključiti klavzulo za zagotovitev, da se najmanjše nepavšalno plačilo, ki zajema najmanj 25 % stroškov pripravljalnih študij izvedljivosti za industrijsko raziskovanje, 50 % stroškov industrijskega raziskovanja in po potrebi 75 % stroškov dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, ki jih opravi skupina IFP na področjih dejavnosti hčerinskih družb, plača matični družbi (47). |
| --- | --- |

(193)

Komisija tudi ugotavlja, da je spoštovanje intenzivnosti močno odvisno od zneska lastnih sredstev, ki jih ima na voljo skupina IFP za svoje projekte na zadevnih področjih. Ta lastna sredstva vključujejo zlasti plačila, ki jih hčerinski družbi Axens in Prosernat izplačata skupini IFP. Komisija zato ocenjuje, da je treba v izključne sporazume, ki urejajo ta plačila, vključiti klavzulo za zagotovitev, da se najmanjše nepavšalno plačilo, ki zajema najmanj 25 % stroškov pripravljalnih študij izvedljivosti za industrijsko raziskovanje, 50 % stroškov industrijskega raziskovanja in po potrebi 75 % stroškov dejavnosti predkonkurenčnega razvoja, ki jih opravi skupina IFP na področjih dejavnosti hčerinskih družb, plača matični družbi (47).

| (194) | Zato Komisija ocenjuje, da se spoštuje dovoljena intenzivnost pomoči na podlagi okvira za R & R iz leta 1996 ter da so izpolnjeni pogoji iz uvodnih izjav 192 in 193. |
| --- | --- |

(194)

Zato Komisija ocenjuje, da se spoštuje dovoljena intenzivnost pomoči na podlagi okvira za R & R iz leta 1996 ter da so izpolnjeni pogoji iz uvodnih izjav 192 in 193.

7.5.4   Kumulacija

| (195) | Spoštujejo se določbe iz okvira za R & R iz leta 1996 na področju kumulacije iz točke 5.12. Komisija je izračunala znesek skupnega javnega financiranja ne glede na izvor. |
| --- | --- |

(195)

Spoštujejo se določbe iz okvira za R & R iz leta 1996 na področju kumulacije iz točke 5.12. Komisija je izračunala znesek skupnega javnega financiranja ne glede na izvor.

7.5.5   Spodbujevalni učinek

| (196) | Komisija zlasti ugotavlja, da se pri raziskavah skupine IFP in njenih hčerinskih družb upošteva usmeritev, da država dolgoročno zagotovi varno oskrbo z energijo. Ogljikovodiki so strateško pomembni za sedanje gospodarstvo držav članic, zlasti zaradi njihove prevlade na področju prometa in kemije. Dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb temeljijo na povečanju povpraševanja po energiji, zlasti na podlagi razvoja mobilnosti in trgovine, postopnem zmanjševanju zalog nafte in plina ter obvladanju emisij toplogrednih plinov. Komisija ugotavlja, da imajo raziskave skupine IFP in njenih hčerinskih družb zlasti tri prednostne naloge:






  (a) | obnova rezerv ter povečanje proizvodnje nafte in plina. Ne gre le za večjo uspešnost pri raziskovanju in višjo stopnjo izkoriščanja nahajališč, ampak tudi za odobritev izkoriščanja nekonvencionalnih virov (globokomorska nahajališča, zelo težka surova nafta, katranski pesek itd.). Eden od pomembnejših ukrepov v zvezi s tem je na primer razvoj postopka za pline z veliko vsebnostjo H2S in CO2; |
| --- | --- | --- |

(196)

Komisija zlasti ugotavlja, da se pri raziskavah skupine IFP in njenih hčerinskih družb upošteva usmeritev, da država dolgoročno zagotovi varno oskrbo z energijo. Ogljikovodiki so strateško pomembni za sedanje gospodarstvo držav članic, zlasti zaradi njihove prevlade na področju prometa in kemije. Dejavnosti skupine IFP in njenih hčerinskih družb temeljijo na povečanju povpraševanja po energiji, zlasti na podlagi razvoja mobilnosti in trgovine, postopnem zmanjševanju zalog nafte in plina ter obvladanju emisij toplogrednih plinov. Komisija ugotavlja, da imajo raziskave skupine IFP in njenih hčerinskih družb zlasti tri prednostne naloge:

(a)

obnova rezerv ter povečanje proizvodnje nafte in plina. Ne gre le za večjo uspešnost pri raziskovanju in višjo stopnjo izkoriščanja nahajališč, ampak tudi za odobritev izkoriščanja nekonvencionalnih virov (globokomorska nahajališča, zelo težka surova nafta, katranski pesek itd.). Eden od pomembnejših ukrepov v zvezi s tem je na primer razvoj postopka za pline z veliko vsebnostjo H2S in CO2;

| (b) | oblikovanje lastnih in zelo učinkovitih postopkov rafiniranja. Gre za optimizacijo proizvodnje goriv in petrokemičnih baz, pri čemer bi se zmanjšal vpliv rafinerij in petrokemične industrije na okolje. Poleg tega izkoriščanje nekonvencionalnih nahajališč vključuje razvoj tehnoloških postopkov za konverzijo. Ta naloga vključuje zlasti raziskovanje hidrokrekinga; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje lastnih in zelo učinkovitih postopkov rafiniranja. Gre za optimizacijo proizvodnje goriv in petrokemičnih baz, pri čemer bi se zmanjšal vpliv rafinerij in petrokemične industrije na okolje. Poleg tega izkoriščanje nekonvencionalnih nahajališč vključuje razvoj tehnoloških postopkov za konverzijo. Ta naloga vključuje zlasti raziskovanje hidrokrekinga;

| (c) | razvoj inovativnih goriv in tehnologije motorjev, da bi se zmanjšale emisije in poraba vozil. V zvezi s tem je uporaba plinastih goriv z visoko vsebnostjo vodika ena od glavnih nalog na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

razvoj inovativnih goriv in tehnologije motorjev, da bi se zmanjšale emisije in poraba vozil. V zvezi s tem je uporaba plinastih goriv z visoko vsebnostjo vodika ena od glavnih nalog na tem področju;

| (d) | diverzifikacija energetskih virov za proizvodnjo goriv. Prednostna naloga v zvezi s tem je proizvodnja sintetičnih goriv iz različnih energetskih virov (biomase, plina ali premoga). |
| --- | --- |

(d)

diverzifikacija energetskih virov za proizvodnjo goriv. Prednostna naloga v zvezi s tem je proizvodnja sintetičnih goriv iz različnih energetskih virov (biomase, plina ali premoga).

| (197) | Komisija ugotavlja, da raziskovalne programe skupine IFP preverjajo tehnični odbori, katerih sestavo in načine ukrepanja ureja pristojni minister ter omogočajo zagotavljanje učinkovitega spremljanja teh prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(197)

Komisija ugotavlja, da raziskovalne programe skupine IFP preverjajo tehnični odbori, katerih sestavo in načine ukrepanja ureja pristojni minister ter omogočajo zagotavljanje učinkovitega spremljanja teh prednostnih nalog.

| (198) | Drugič, Komisija ugotavlja, da je razvoj novih tehnoloških postopkov na področju energije, med katerimi so zlasti biogoriva in zajemanje plina, del prednostnih nalog Skupnosti na področju raziskav ter energetske in okoljske politike. |
| --- | --- |

(198)

Drugič, Komisija ugotavlja, da je razvoj novih tehnoloških postopkov na področju energije, med katerimi so zlasti biogoriva in zajemanje plina, del prednostnih nalog Skupnosti na področju raziskav ter energetske in okoljske politike.

| (199) | Tretjič, Komisija ugotavlja, da so lahko zaradi javne pomoči skupina IFP in njene hčerinske družbe izvajale dodatne raziskovalne dejavnosti, ki se sicer ne bi mogle izvajati zaradi tehnološkega tveganja ali velike negotovosti v zvezi s povračilom naložb. Zlasti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije se zaradi velikega tveganja v zvezi s prvimi industrijskimi enotami podjetja, ki delujejo na tem trgu, spopadajo z veliko selektivnostjo na področju projektov R & R. Skupina IFP in družba Axens sta na primer lahko izvedli naslednje raziskovalne projekte: novi katalizatorji in tehnološki postopki na področju obdelave srednje frakcije destilata z vodikom, učinkovitejši adsorbent in tehnološki postopek za proizvodnjo paraksilena, nov postopek na področju utekočinjenega zemeljskega plina na podlagi uporabe novih zamisli in tehnoloških postopkov s področja hlajenja, nov ustreznejši in učinkovitejši postopek za proizvodnjo biodizla z zaestrenjem rastlinskih olj. |
| --- | --- |

(199)

Tretjič, Komisija ugotavlja, da so lahko zaradi javne pomoči skupina IFP in njene hčerinske družbe izvajale dodatne raziskovalne dejavnosti, ki se sicer ne bi mogle izvajati zaradi tehnološkega tveganja ali velike negotovosti v zvezi s povračilom naložb. Zlasti na področju tehnoloških postopkov rafiniranja in petrokemije se zaradi velikega tveganja v zvezi s prvimi industrijskimi enotami podjetja, ki delujejo na tem trgu, spopadajo z veliko selektivnostjo na področju projektov R & R. Skupina IFP in družba Axens sta na primer lahko izvedli naslednje raziskovalne projekte: novi katalizatorji in tehnološki postopki na področju obdelave srednje frakcije destilata z vodikom, učinkovitejši adsorbent in tehnološki postopek za proizvodnjo paraksilena, nov postopek na področju utekočinjenega zemeljskega plina na podlagi uporabe novih zamisli in tehnoloških postopkov s področja hlajenja, nov ustreznejši in učinkovitejši postopek za proizvodnjo biodizla z zaestrenjem rastlinskih olj.

| (200) | Četrtič, Komisija ugotavlja, da se različni kazalniki prizadevanja na področju R & R skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat od leta 2002 razvijajo pozitivno. Stroški in delovna sila, ki so jih skupina IFP in njeni hčerinski družbi namenile za R & R na izključnih področjih dejavnosti teh družb, so se povečevali, medtem ko se je državna pomoč v obdobju 2003–2003 zmanjšala za 41 %.
  Tabela 3







  Razvoj kazalnikov v obdobju 2003–2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Odhodki, namenjeni za R & R na izključnem področju | [...] (**) | [...] (**) |
| Osebje, namenjeno za R & R na izključnem področju | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Četrtič, Komisija ugotavlja, da se različni kazalniki prizadevanja na področju R & R skupine IFP ter njenih hčerinskih družb Axens in Prosernat od leta 2002 razvijajo pozitivno. Stroški in delovna sila, ki so jih skupina IFP in njeni hčerinski družbi namenile za R & R na izključnih področjih dejavnosti teh družb, so se povečevali, medtem ko se je državna pomoč v obdobju 2003–2003 zmanjšala za 41 %.

Tabela 3

Razvoj kazalnikov v obdobju 2003–2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Odhodki, namenjeni za R & R na izključnem področju

[...] (**)

[...] (**)

Osebje, namenjeno za R & R na izključnem področju

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Petič, Komisija ugotavlja, da je delež odhodkov za R & R v prihodku posebno visok. Na področju dejavnosti družbe Prosernat je leta 2006 znašal 9 %. Na področju dejavnosti družbe Axens je ta delež leta 2006 znašal 13 %, kar je bistveno več kot v sektorju. Pri štirih referenčnih družbah na področju dejavnosti družbe Axens je delež odhodkov za R & R v prihodku znašal od 2,3 do 10 % (48). |
| --- | --- |

(201)

Petič, Komisija ugotavlja, da je delež odhodkov za R & R v prihodku posebno visok. Na področju dejavnosti družbe Prosernat je leta 2006 znašal 9 %. Na področju dejavnosti družbe Axens je ta delež leta 2006 znašal 13 %, kar je bistveno več kot v sektorju. Pri štirih referenčnih družbah na področju dejavnosti družbe Axens je delež odhodkov za R & R v prihodku znašal od 2,3 do 10 % (48).

| (202) | Šestič, Komisija upošteva dejstvo, da se skupina IFP in njene hčerinske družbe na področjih uporabe njihovih raziskav spopadajo z različnimi ureditvami na različnih geografskih območjih, ki se stalno spreminjajo. Zlasti od leta 2000 se sektor rafiniranja spopada z vse strožjimi okoljskimi standardi. Poleg znanstvenega in tehnološkega tveganja v zvezi s projekti R & R je nastalo tudi pomembno upravno tveganje. Poleg tega je težko zaščititi rezultate raziskav skupine IFP in njenih hčerinskih družb zaradi velikega števila držav, v katerih se uporabljajo rezultati, in različnih zakonodaj o patentih v posameznih državah. |
| --- | --- |

(202)

Šestič, Komisija upošteva dejstvo, da se skupina IFP in njene hčerinske družbe na področjih uporabe njihovih raziskav spopadajo z različnimi ureditvami na različnih geografskih območjih, ki se stalno spreminjajo. Zlasti od leta 2000 se sektor rafiniranja spopada z vse strožjimi okoljskimi standardi. Poleg znanstvenega in tehnološkega tveganja v zvezi s projekti R & R je nastalo tudi pomembno upravno tveganje. Poleg tega je težko zaščititi rezultate raziskav skupine IFP in njenih hčerinskih družb zaradi velikega števila držav, v katerih se uporabljajo rezultati, in različnih zakonodaj o patentih v posameznih državah.

| (203) | Sedmič, Komisija ocenjuje, da v nasprotju s trditvami družbe UOP javna pomoč, dodeljena skupini IFP in njeni hčerinski družbi Axens, zaradi svoje narave ali obsega ne more ogroziti dinamičnih spodbud trga za tehnološke postopke rafiniranja. Komisija najprej ugotavlja, da je ponudba na tem trgu zelo raznolika, pri čemer je število strank omejeno. Svetovna ocena obratov za rafiniranje ali petrokemijo, ki so delovali leta 2005, vključuje sedem vrst postopkov. Poleg tega stranke izberejo tehnološki postopek na podlagi različnih meril, pri čemer se nekatera merila, kot so stroški infrastrukture v zvezi s tem in donosnost naložbe, obravnavajo kot kritična, vendar so v celoti zunaj raziskovalnih projektov, ki prejemajo pomoč. Na koncu Komisija ugotavlja, da so nekateri tekmeci skupine IFP in družbe Axens v močnem konkurenčnem položaju, kar bi jim moralo omogočiti, da ohranijo svoje načrte v zvezi z R & R na tem trgu. Tako ima družba UOP 57-odstotni svetovni tržni delež vrednosti obstoječih obratov za rafiniranje z licenco, medtem ko imata skupina IFP in družba Axens 7-odstotni delež. |
| --- | --- |

(203)

Sedmič, Komisija ocenjuje, da v nasprotju s trditvami družbe UOP javna pomoč, dodeljena skupini IFP in njeni hčerinski družbi Axens, zaradi svoje narave ali obsega ne more ogroziti dinamičnih spodbud trga za tehnološke postopke rafiniranja. Komisija najprej ugotavlja, da je ponudba na tem trgu zelo raznolika, pri čemer je število strank omejeno. Svetovna ocena obratov za rafiniranje ali petrokemijo, ki so delovali leta 2005, vključuje sedem vrst postopkov. Poleg tega stranke izberejo tehnološki postopek na podlagi različnih meril, pri čemer se nekatera merila, kot so stroški infrastrukture v zvezi s tem in donosnost naložbe, obravnavajo kot kritična, vendar so v celoti zunaj raziskovalnih projektov, ki prejemajo pomoč. Na koncu Komisija ugotavlja, da so nekateri tekmeci skupine IFP in družbe Axens v močnem konkurenčnem položaju, kar bi jim moralo omogočiti, da ohranijo svoje načrte v zvezi z R & R na tem trgu. Tako ima družba UOP 57-odstotni svetovni tržni delež vrednosti obstoječih obratov za rafiniranje z licenco, medtem ko imata skupina IFP in družba Axens 7-odstotni delež.

| (204) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da trgovinski partnerji Evropske unije prav tako namenjajo veliko sredstev za financiranje raziskav na področju energije. Tako je proračun ameriškega ministrstva za energijo leta 2005 znašal 5,794 milijard dolarjev in se bo zadnjih petnajst let stalno povečuje. To ministrstvo subvencionira veliko raziskovalnih programov, zlasti na področju biodizla. Komisija ugotavlja, da tekmeci skupine IFP in družbe Axens prav tako prejemajo znatno javno pomoč. To zlasti velja za družbo UOP, ki prejema sredstva Nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (NIST) za raziskave na področju katalizatorjev (49). Družba UOP prav tako prejema posredno javno pomoč zaradi številnih partnerstev z raziskovalnimi inštituti in univerzami. |
| --- | --- |

(204)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da trgovinski partnerji Evropske unije prav tako namenjajo veliko sredstev za financiranje raziskav na področju energije. Tako je proračun ameriškega ministrstva za energijo leta 2005 znašal 5,794 milijard dolarjev in se bo zadnjih petnajst let stalno povečuje. To ministrstvo subvencionira veliko raziskovalnih programov, zlasti na področju biodizla. Komisija ugotavlja, da tekmeci skupine IFP in družbe Axens prav tako prejemajo znatno javno pomoč. To zlasti velja za družbo UOP, ki prejema sredstva Nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (NIST) za raziskave na področju katalizatorjev (49). Družba UOP prav tako prejema posredno javno pomoč zaradi številnih partnerstev z raziskovalnimi inštituti in univerzami.

| (205) | Zato Komisija ocenjuje, da ima pomoč za skupino IFP ter njeni hčerinski družbi Axens in Prosernat glede na strateško področje opravljenih raziskav spodbujevalni učinek za kakovostno in količinsko povečanje prizadevanja za raziskave ter tveganje in težave, značilne za zadevne sektorje dejavnosti. Poleg tega meni, da pomoč ne bi smela ogroziti dinamike inovacij na trgih. Poleg tega ugotavlja, da druge države dodeljujejo pomoč tekmecem skupine IFP. |
| --- | --- |

(205)

Zato Komisija ocenjuje, da ima pomoč za skupino IFP ter njeni hčerinski družbi Axens in Prosernat glede na strateško področje opravljenih raziskav spodbujevalni učinek za kakovostno in količinsko povečanje prizadevanja za raziskave ter tveganje in težave, značilne za zadevne sektorje dejavnosti. Poleg tega meni, da pomoč ne bi smela ogroziti dinamike inovacij na trgih. Poleg tega ugotavlja, da druge države dodeljujejo pomoč tekmecem skupine IFP.

| (206) | V letnem poročilu, ki ga bo morala Francija predložiti Komisiji do izteka izključnih sporazumov med skupino IFP ter njenima hčerinskima družbama Axens in Prosernat, bo treba dokazati, da se spodbujevalni učinek pomoči stalno preverja. |
| --- | --- |

(206)

V letnem poročilu, ki ga bo morala Francija predložiti Komisiji do izteka izključnih sporazumov med skupino IFP ter njenima hčerinskima družbama Axens in Prosernat, bo treba dokazati, da se spodbujevalni učinek pomoči stalno preverja.

7.6   Sklep

| (207) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je pomoč, dodeljena skupini IFP ter njenima hčerinskima družbama Axens in Prosernat, skladna z določbami okvira za R & R iz leta 1996, če se upoštevajo pogoji iz uvodnih izjav 192, 193 in 206. – |
| --- | --- |

(207)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je pomoč, dodeljena skupini IFP ter njenima hčerinskima družbama Axens in Prosernat, skladna z določbami okvira za R & R iz leta 1996, če se upoštevajo pogoji iz uvodnih izjav 192, 193 in 206. –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrep, ki ga je sprejela Francija za skupino Institut Français du Pétrole (IFP) in njeno hčerinsko družbo Beicip-Franlab, ni pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.

Člen 2

1.   Ukrep, ki ga je sprejela Francija za skupino IFP ter njeni hčerinski družbi Axens in Prosernat, je državna pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.

2.   Ta pomoč je združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES ob upoštevanju pogojev iz členov 3 do 6 te odločbe.

Člen 3

1.   Ta odločba velja do izteka izključnih sporazumov med skupino IFP ter njenima hčerinskima družbama Axens in Prosernat, ki veljajo na datum sprejetja te odločbe (v nadaljnjem besedilu „izključni sporazumi“).

2.   Komisijo je treba obvestiti o vsakem podaljšanju ali spremembi izključnih sporazumov.

Člen 4

1.   Skupina IFP pri ureditvi in objavi svojih računovodskih evidenc jasno loči gospodarske dejavnosti od negospodarskih dejavnosti.

2.   Francija mora do izteka izključnih sporazumov predložiti Komisiji letno finančno poročilo, da bo lahko Komisija preverila znesek javnih sredstev, dodeljen dejavnostim skupine IFP na področjih izključnih dejavnosti družb Axens in Prosernat.

Člen 5

1.   Francija mora do izteka izključnih sporazumov predložiti Komisiji podrobno letno poročilo o projektih, ki jih izvaja skupina IFP na področjih izključnih dejavnosti družb Axens in Prosernat, v katerem so za vsak projekt posebej navedeni stroški po fazah raziskovanja, znesek dodeljenih javnih sredstev in spodbujevalni učinek pomoči.

2.   Francija obvesti Komisijo o vsaki pomoči, ki je višja od pragov iz okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije iz leta 2006.

Člen 6

Izključne sporazume bo treba spremeniti tako, da bodo določali najmanjše plačilo družb Axens in Prosernat skupini IFP, ki zajema vsaj 25 % stroškov pripravljalnih študij izvedljivosti za industrijsko raziskovanje, 50 % stroškov industrijskega raziskovanja in 75 % stroškov predkonkurenčnega razvoja skupine IFP na področjih iz izključnih sporazumov.

Člen 7

Francija v dveh mesecih od vročitve te odločbe obvesti Komisijo o ukrepih, sprejetih za uskladitev s to odločbo.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, dne 16. julija 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 42, 18.2.2006, str. 5.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  V smislu zakona št. 43–612 z dne 17. novembra 1943 o upravljanju poklicnih interesov.

3

(4)  Uredba št. 2003–204 z dne 5. marca 2003 in Uredba št. 55–733 z dne 26. maja 1955.

4

(5)  Vir: Finančno poročilo skupine IFP za leto 2006.

5

Vir

(6)  Vir: Konsolidirani računovodski izkazi družbe Axens za leto 2006.

6

Vir

(7)  Vir: Konsolidirani računovodski izkazi družbe Axens za leto 2006.

7

Vir

(8)  Vir: Podatki, ki so jih predložili francoski organi.

8

Vir

(9)  Vir: Konsolidirani računovodski izkazi družbe Beicip-Franlab za leto 2006.

9

Vir

(10)  Vir: Računovodski izkazi družbe Prosernat za leto 2006.

10

Vir

(11)  UL L 272, 25.10.1996, str. 53.

11

(12)  UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

12

(13)  UL C 192, 19.6.1998, str. 4.

13

(14)  Povzetek infomacij, ki so poslovna skrivnost.

14

(15)  Informacija je poslovna skrivnost.

15

(16)  UL L 195, 29.7.1980, str. 35. Direktiva, razveljavljena z Direktivo 2006/111/ES (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

16

(17)  Na strani 8 obrazca za priglasitev je navedeno: „Francija vas s to priglasitvijo obvešča, da namerava skupina IFP reorganizirati svoje dejavnosti v skupini na področju rafiniranja/petrokemije.“

17

(18)  Srečanje med Komisijo in Francijo je potekalo 4. maja 2001.

18

(19)  Dopis Francije z dne 18. maja 2001 je vključeval dopolnila o pravici do prve zavrnitve in obveznem plačilu davka za uvoz v korist skupine IFP.

19

(20)  V tem potrdilu o prejemu je navedeno, da so „v prilogi prav tako predstavljeni predvideni ukrepi v zahtevani obliki za priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe ES“.

20

(21)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

21

(22)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

22

(23)  V angleščini „proof of principle“.

23

(24)  Po podatkih družbe UOP bi bil ta znesek 555 milijonov EUR za zadnja tri leta, po mnenju Francije pa naj bi ustrezal zneskom, ki jih je prejela skupina IFP kot proračunska sredstva za leta 2003, 2004 in 2005 (kar je dejansko točno 507 milijonov EUR).

24

(25)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2. opomba 22.

25

(26)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

26

(27)  UL L 123, 27.4.2004, str. 11.

27

(28)  Sodba Sodišča z dne 14. novembra 1984, zadeva 323/82, Recueil, str. 3809.

28

(29)  Pogodba o ciljih 2001–2005, str. 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Izvleček s spletne strani družbe Axens: „Axens je družba, dejavna na trgu rafiniranja, petrokemije in naravnega plina, ki ponuja vodilne izdelke na trgu, vključno s postopki, katalizatorji, adsorbenti in opremo, ki temeljijo na skoraj petdesetih letih raziskav in razvoja ter industrijskega uspeha“. Izvleček s spletne strani družbe Prosernat: „Združitev vseh vrst znanstvenega in strokovnega znanja na področju razvoja matične družbe, IFP z industrijskimi izkušnjami hčerinske družbe Prosernat ponuja edinstveno priložnost za pretvarjanje inovativnih zamisli v industrijsko stvarnost“.

32

(33)  Na primer: glej skupno predstavništvo IFP/Axens na 10. kongresu družbe Société Française de Génie des Procédés (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Glej zlasti „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens“, v New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19.8.2002, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.“ (IFP je drugi največji ponudnik licenc na svetu, kar zadeva postopke rafiniranja in petrokemije (prek svoje hčerinske družbe Axens), ter je center odličnosti, ki je mednarodno priznan na področju raziskovanja in proizvodnje), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  Glej zlasti stran www.topsoe.com, sklicevanja na enote, ki jih licencira „IFP/Axens“, sklicevanje na „IFP (Axens)“ na spletni strani družbe Nexant za svetovanje v sektorju energije (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), glej tudi predstavitev projekta GTL Eni-IFP/Axens na naslovu http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

36

(37)  Točka 3.1.1, prvi pododstavek.

37

(38)  Glej odločitev o sprožitvi postopka z dne 29.11.2007, Neomejeno državno jamstvo za francosko pošto (S 56/2007).

38

(39)  Ki ga je izdala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj leta 2002.

39

(40)  V zvezi s tem glej tudi spletno stran skupine SINTEF: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Členi 1–22 konvencije o industrijskem raziskovanju.

41

(42)  Prva uporaba v industriji je prva tržna enota, izdelana na podlagi podlicence za postopek za tretjo osebo, ali prvi tržni strošek uporabljenega izdelka.

42

(43)  Vključno s stroški horizontalnih projektov, glej uvodno izjavo 138.

43

(44)  Lastna sredstva vključujejo dividende in licenčnine ter druge prihodke, kot so prihodki od patentov skupine IFP. Komisija je pri svojem preverjanju upoštevala le plačila družb Axens in Prosernat.

44

(45)  Nekateri projekti se izvajajo več let. Da bi se zagotovila celovitost, „število projektov“ pomeni število projektov, ki se izvajajo v zadevnem letu. Zneski so nekumulativno obračunani za zadevno leto.

45

(46)  Ponderirano povprečje dovoljenih intenzivnosti pomoči za industrijsko raziskovanje in študije izvedljivosti v skladu s točko 5.9 okvira za R & R iz leta 1996.

46

(47)  Ti odstotki ustrezajo pomoči v višini 75 % stroškov pripravljalnih študij izvedljivosti za industrijsko raziskovanje, 50 % stroškov industrijskega raziskovanja in 25 % stroškov dejavnosti predkonkurenčnega razvoja.

47

(48)  Vir: Yahoo finance.

48

Vir

(49)  Vir: sporočila za javnost družbe UOP in inštituta NIST.

49

Vir

---

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/41

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. februarja 2009

o sprejetju delovnega načrta za leto 2009 za izvajanje drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) ter o merilih za izbiro in dodelitev ter drugih merilih v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe tega programa

(Besedilo velja za EGP)

(2009/158/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (1) in zlasti člena 8(1) Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (2), in zlasti člena 6 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom št. 1350/2007/ES (v nadaljnjem besedilu: Sklep o programu) je bil sprejet drugi program ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), v nadaljnjem besedilu: drugi program zdravja. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom št. 1350/2007/ES (v nadaljnjem besedilu: Sklep o programu) je bil sprejet drugi program ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), v nadaljnjem besedilu: drugi program zdravja.

| (2) | Drugi program zdravja dopolnjuje in podpira politike držav članic ter jim dodaja vrednost, hkrati pa prispeva k večji solidarnosti in blaginji v Evropski uniji. Cilji programa so izboljšati zdravstveno varnost državljanov in spodbujati zdravje, vključno z zmanjšanjem neenakosti na področju zdravja, ter zbirati in širiti zdravstvene informacije in znanje. |
| --- | --- |

(2)

Drugi program zdravja dopolnjuje in podpira politike držav članic ter jim dodaja vrednost, hkrati pa prispeva k večji solidarnosti in blaginji v Evropski uniji. Cilji programa so izboljšati zdravstveno varnost državljanov in spodbujati zdravje, vključno z zmanjšanjem neenakosti na področju zdravja, ter zbirati in širiti zdravstvene informacije in znanje.

| (3) | V skladu s členom 8 Sklepa o programu sprejme Komisija letni delovni načrt, ki določa prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev, merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti, vključno z merili za ocenjevanje uporabe izredne koristnosti, ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 9 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 8 Sklepa o programu sprejme Komisija letni delovni načrt, ki določa prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev, merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti, vključno z merili za ocenjevanje uporabe izredne koristnosti, ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 9 navedenega sklepa.

| (4) | V skladu s členom 8 Sklepa o programu sprejme Komisija merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe programa v skladu s členom 4 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 8 Sklepa o programu sprejme Komisija merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe programa v skladu s členom 4 navedenega sklepa.

| (5) | V skladu s členom 6 Sklepa 2004/858/ES opravlja Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike nekatere dejavnosti za izvajanje programa javnega zdravja in ji je treba v ta namen dodeliti potrebna sredstva. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6 Sklepa 2004/858/ES opravlja Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike nekatere dejavnosti za izvajanje programa javnega zdravja in ji je treba v ta namen dodeliti potrebna sredstva.

| (6) | V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka sprejeti sklep o financiranju. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 75 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka sprejeti sklep o financiranju.

| (7) | V skladu s členom 110 finančne uredbe so donacije zajete v letnem programu, ki se objavi na začetku finančnega leta. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 110 finančne uredbe so donacije zajete v letnem programu, ki se objavi na začetku finančnega leta.

| (8) | V skladu s členom 166 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: pravila za izvajanje finančne uredbe) (4), sprejme Komisija letni delovni program za donacije. Delovni program mora vsebovati sklicevanje na temeljni akt, cilje in časovni razpored razpisov za zbiranje predlogov z okvirnim zneskom in pričakovanimi rezultati. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 166 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: pravila za izvajanje finančne uredbe) (4), sprejme Komisija letni delovni program za donacije. Delovni program mora vsebovati sklicevanje na temeljni akt, cilje in časovni razpored razpisov za zbiranje predlogov z okvirnim zneskom in pričakovanimi rezultati.

| (9) | V skladu s členom 90 pravil za izvajanje finančne uredbe se lahko sklep o sprejetju letnega delovnega programa iz člena 110 finančne uredbe obravnava kot sklep o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe, če je to dovolj podroben okvir. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 90 pravil za izvajanje finančne uredbe se lahko sklep o sprejetju letnega delovnega programa iz člena 110 finančne uredbe obravnava kot sklep o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe, če je to dovolj podroben okvir.

| (10) | V skladu s členom 168(1)(c) in (f) pravil za izvajanje finančne uredbe se lahko Komisija odloči za dodeljevanje donacij brez razpisa za zbiranje predlogov organom, ki imajo primerno utemeljen pravni ali dejanski monopol. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 168(1)(c) in (f) pravil za izvajanje finančne uredbe se lahko Komisija odloči za dodeljevanje donacij brez razpisa za zbiranje predlogov organom, ki imajo primerno utemeljen pravni ali dejanski monopol.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora o drugem programu ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora o drugem programu ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) –

SKLENILA:

Člen 1

1.   Sprejmejo se delovni načrt za leto 2009 za izvajanje drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), kot je določen v Prilogi I, ter merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe drugega programa Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), kot so določena v prilogah II, IV in V.

Ta se bodo obravnavala kot sklep o financiranju za donacije in pogodbe, katerih dodelitev ne zahteva sklepa Komisije.

2.   V okviru najvišjega okvirnega proračuna vsakega posameznega ukrepa se skupno število sprememb, ki ne presega 20 %, ne obravnava kot bistveno, če znatno ne vpliva na naravo in cilje delovnega načrta. Odredbodajalec iz člena 59 finančne uredbe lahko sprejme takšne spremembe v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

3.   Celostno izvajanje tega delovnega načrta zagotavlja generalni direktor za zdravje in potrošnike.

Člen 2

Donacije, opredeljene v tem delovnem načrtu, se organom, ki imajo pravni ali dejanski monopol, dodelijo v skladu s pogoji iz člena 168(1)(c) in (f) pravil za izvajanje finančne uredbe.

Člen 3

Proračunska sredstva, potrebna za upravljanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2008–2013), se prenesejo na „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“ v skladu s pogoji in omejitvami zneskov, določenimi v delovnem načrtu v Prilogi I.

Operativna subvencija, vpisana v proračunsko vrstico 17 01 04 30, se plača „Izvajalski agenciji za zdravje in potrošnike“.

Člen 4

Odobrena proračunska sredstva, ki jih zajema delovni načrt v Prilogi I, se lahko uporabijo za plačilo zamudnih obresti v skladu s členom 83 finančne uredbe.

V Bruslju, 23. februarja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

1

(2)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Letni delovni načrt za leto 2009, vključno s proračunskimi posledicami in merili za financiranje donacij

1.   SPLOŠNO OZADJE

1.1   Politike in pravno ozadje

S Sklepom št. 1350/2007/ES (v nadaljnjem besedilu: Sklep o programu) je bil sprejet drugi program ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013), v nadaljnjem besedilu: drugi program zdravja.

Drugi program zdravja dopolnjuje in podpira politike držav članic ter jim dodaja vrednost, hkrati pa prispeva k večji solidarnosti in blaginji v Evropski uniji. Cilji programa so izboljšati zdravstveno varnost državljanov in spodbujati zdravje, vključno z zmanjšanjem neenakosti na področju zdravja, ter zbirati in širiti zdravstvene informacije in znanje.

V členu 8(1) Sklepa o programu je navedeno, da Komisija sprejme:

| (a) | letni delovni načrt za izvajanje programa, ki določa:






  (i) | prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

letni delovni načrt za izvajanje programa, ki določa:

(i)

prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev;

| (ii) | merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti, vključno z merili za ocenjevanje uporabe izredne koristnosti; |
| --- | --- |

(ii)

merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti, vključno z merili za ocenjevanje uporabe izredne koristnosti;

| (iii) | ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 9; |
| --- | --- |

(iii)

ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 9;

| (b) | merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe programa v skladu s členom 4. |
| --- | --- |

(b)

merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe programa v skladu s členom 4.

V skladu s členom 75 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, mora institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka sprejeti sklep o financiranju. V skladu s členom 90 podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe (pravila za izvajanje) se lahko sklep o sprejetju letnega delovnega programa iz člena 110 finančne uredbe obravnava kot sklep o financiranju, če je to dovolj podroben okvir. Cilj tega dokumenta je izpolniti te obveznosti in predstaviti različne dejavnosti, načrtovane za leto 2009, ki je drugo leto izvajanja drugega programa zdravja.

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike pomaga Komisiji pri izvajanju delovnega načrta za leto 2009 v skladu z določbami tega delovnega načrta in Sklepa Komisije C(2008) 4943 z dne 9. septembra 2008 o prenosu pooblastil na agencijo.

1.2   Sredstva

V Sklepu o programu je določen skupni proračun v višini 321 500 000 EUR za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013.

Proračunski organ je za leto 2009 odobril skupni proračun v višini 48 480 000 EUR (1) za proračunski vrstici 17 03 06 in 17 01 04 02.

| Proračunska vrstica | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Izdatki za upravno poslovodenje | 1 480 000 |
| Skupaj | 48 480 000 |

Proračunska vrstica

EUR

17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja

47 000 000

17 01 04 02 – Izdatki za upravno poslovodenje

1 480 000

Skupaj

48 480 000

Proračunska vrstica „17 01 04 02 – Izdatki za upravno poslovodenje programa“ se bo uporabila za organizacijo delavnic in srečanj strokovnjakov, objave, razne dejavnosti obveščanja in druge tekoče izdatke za podporo izvajanja ciljev programa. Komisija bo še naprej odgovorna za izvajanje te proračunske vrstice.

Dodatni prispevki držav Efte, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (Islandija, Lihtenštajn in Norveška), ter držav kandidatk, ki sodelujejo v programu, so ocenjeni na 1 163 520 EUR od držav EGP/Efte in 138 000 EUR od Hrvaške (2).

Skupni proračun za leto 2009 je tako ocenjen na 49 781 520 EUR:

| — | celoten operativni proračun je ocenjen na 48 261 000 EUR, |
| --- | --- |

—

celoten operativni proračun je ocenjen na 48 261 000 EUR,

| — | celoten upravni proračun je ocenjen na 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

celoten upravni proračun je ocenjen na 1 520 520 EUR.

Proračunska vrstica za proračunska sredstva za upravo Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike je 17 01 04 30.

1.2.1   Okvirni zneski

Zneski, ki so navedeni v naslednjih poglavjih, so okvirni. V skladu s členom 90(4) pravil za izvajanje so dovoljene nebistvene spremembe za ± 20 % vsake postavke pri posameznem finančnem mehanizmu.

2.   FINANČNI MEHANIZMI

Vsi finančni mehanizmi, ki so na voljo v okviru drugega programa zdravja, se bodo izvajali leta 2009. Proračun v razpisih za zbiranje predlogov za projekte se je zmanjšal, pri čemer se je večji poudarek namenil javnim razpisom in drugim finančnim mehanizmom, kot so skupni ukrepi in donacije za poslovanje, da bi se čim bolj povečali učinkovitost in dodana vrednost financiranih ukrepov ter zagotovila bolj neposredna usmerjenost sredstev v izpolnjevanje ciljev programa. Vendar če bodo sredstva iz operativnega proračuna na voljo tudi ob koncu leta 2009, bodo prednostno prerazporejena v financiranje donacij, izbranih z razpisom za zbiranje predlogov za projekte v letu 2009.

Za izvajanje vseh finančnih mehanizmov bo odgovorna Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike, razen za točko 2.9, za katero je neposredno odgovorna Komisija. Zadevni razpisi in informacije bodo objavljeni na spletni strani Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike (3).

2.1   Razpis za zbiranje predlogov za projekte

Donacije je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Skupni okvirni znesek za razpis za zbiranje predlogov za projekte je ocenjen na 24 130 500 EUR (približno 50 % operativnega proračuna).

Razpis za zbiranje predlogov za projekte bo objavljen v Uradnem listu Evropske unije konec februarja 2009 (okvirni datum), v njem pa bodo opisana področja financiranja, merila za izbiro in dodelitev ter postopki prijave in odobritve.

Vsi projekti morajo zagotoviti visoko evropsko dodano vrednost, biti morajo inovativni in običajno ne smejo biti daljši od treh let. Pričakovani učinek projekta je treba meriti z ustreznimi kazalniki, po možnosti s kazalnikom „leta zdravega življenja“. Po potrebi je treba vključiti informacije o tem, kako se bodo upoštevali vidik enakosti spolov in neenakosti na področju zdravja.

Vsi predlogi morajo prikazovati, kjer je to ustrezno, da je mogoče opredeliti sinergije s sedanjimi raziskovalnimi dejavnostmi, ki se financirajo v okviru zdravja in z zdravjem povezanih tem iz sedmega okvirnega raziskovalnega programa (4).

Pri dodeljevanju sredstev za razpis za zbiranje predlogov za projekte se bo poskušalo doseči ravnotežje med različnimi sklopi programa, ob upoštevanju kakovosti in obsega prejetih predlogov, razen v primeru izrednih razmer na področju javnega zdravja (npr. pandemije gripe), ob katerih je upravičena prerazporeditev sredstev.

Glede na dopolnjevalno in motivacijsko naravo donacij Skupnosti mora biti vsaj 40 % stroškov projekta financiranih iz drugih virov. Zato lahko običajni finančni prispevek na projekt znaša do 60 % upravičenih stroškov za zadevne projekte. V vsakem posameznem primeru bo določen najvišji odstotek dodeljene donacije.

Najvišji prispevek Skupnosti na upravičenca (tj. na glavnega in preostale upravičence) znaša 80 % upravičenih stroškov, kadar za predlog velja izredna koristnost iz točke 3.1. Največ 10 % financiranih projektov (glede na število) lahko prejme prispevek Skupnosti v znesku, ki presega 60 %.

Poudariti je treba, da lahko okvirni znesek finančnega prispevka Skupnosti za izbrane projekte odstopa od – 10 % do + 10 % od zneska, ki ga zahteva upravičenec.

Podrobnosti o merilih za izbiro in dodelitev ter drugih merilih v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe programa v skladu s členom 4 Sklepa o programu so navedene v Prilogi II.

Podrobnosti o upravičenosti do potnih stroškov in dnevnic so navedene v Prilogi III.

2.2   Javni razpisi

Naročila storitev je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Okvirno število pogodb je opredeljeno v točkah 3.2, 3.3 in 3.4 tega delovnega načrta. Vse pogodbe so naročila storitev.

Skupni okvirni znesek za razpise bi znašal največ 9 652 000 EUR (približno 20 % operativnega proračuna), javni razpisi pa bodo najverjetneje objavljeni v prvi polovici leta.

2.3   Skupni ukrepi

Skupne ukrepe je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Skupni okvirni znesek je ocenjen na največ 7 239 000 EUR (približno 15 % operativnega proračuna).

Nekateri ukrepi v letu 2009 bodo upravičeni do financiranja kot skupni ukrepi Skupnosti in ene ali več držav članic ali Skupnosti in pristojnih organov drugih držav, ki sodelujejo v programu. Sodelujoče države bodo pozvane k predložitvi predlogov v okviru razpisa za zbiranje predlogov za skupne ukrepe, ki so kot taki izrecno opredeljeni v točkah 3.2, 3.3 in 3.4 tega delovnega načrta.

Prispevki Skupnosti se lahko dodelijo le javnemu organu ali neprofitnemu organu, ki ga v preglednem postopku imenuje država članica ali zadevni pristojni organ in potrdi Komisija.

Prispevek Skupnosti za skupne ukrepe ne presega 50 %, razen v primeru izredne koristnosti, v katerem prispevek Skupnosti ne presega 70 %. Izredna koristnost velja za skupne ukrepe:

| — | ki izpolnjujejo merila iz točke 3.1 in |
| --- | --- |

—

ki izpolnjujejo merila iz točke 3.1 in

| — | ki vključujejo sodelovanje organov iz najmanj desetih sodelujočih držav ali sodelovanje organov iz treh sodelujočih držav, če ukrep predlaga organ iz države članice, ki je pristopila k Evropski uniji po 1. maju 2004, ali država kandidatka. |
| --- | --- |

—

ki vključujejo sodelovanje organov iz najmanj desetih sodelujočih držav ali sodelovanje organov iz treh sodelujočih držav, če ukrep predlaga organ iz države članice, ki je pristopila k Evropski uniji po 1. maju 2004, ali država kandidatka.

Podrobnosti o merilih za izbiro in dodelitev za skupne ukrepe so navedene v Prilogi IV. Postopek predložitve predlogov za skupni ukrep bo skupaj z razpisom za zbiranje predlogov za skupne ukrepe ter z merili in rokom predložitve objavljen konec februarja 2009.

Podrobnosti o upravičenosti do potnih stroškov in dnevnic so navedene v Prilogi III.

2.4   Donacije za poslovanje

Donacije za poslovanje je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Skupni okvirni znesek je ocenjen na 2 500 000 EUR (približno 5 % operativnega proračuna).

Finančna podpora za dejavnosti se lahko dodeli evropskim organizacijam, ki izpolnjujejo merila, podrobno opisana v Prilogi V.

Prednost bodo imele tiste organizacije, ki izvajajo dejavnosti iz točk 3.2, 3.3 in 3.4 tega delovnega načrta ter dejavnosti na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, redkih bolezni, zdravstvenih delavcev, varnosti bolnikov, darovanja in presajanja organov, preprečevanja in obvladovanja raka, cepljenja proti gripi, preudarne uporabe antibiotikov, cepljenja otrok, duševnega zdravja in zdravja mladih.

Razpis za zbiranje predlogov bo objavljen v Uradnem listu Evropske unije konec februarja 2009, v njem pa bodo opisana področja financiranja, merila za izbiro in dodelitev ter postopki prijave in odobritve.

Finančna podpora ne presega 60 % izdatkov, povezanih z izvajanjem upravičenih dejavnosti. V primerih izredne koristnosti prispevek Skupnosti ne presega 80 %. Izjemna koristnost lahko velja, kadar imajo dejavnosti bistveno evropsko dodano vrednost iz točke 3.1.

V skladu s členom 4(2) veljavne pravne podlage se lahko obnova finančnih prispevkov iz odstavka 1(b) za nevladne organe in specializirane mreže izvzame iz načela postopnega zmanjševanja.

2.5   Konference na področju javnega zdravja in ocena tveganja

Finančne prispevke za konference na področju javnega zdravja in ocene tveganja je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Skupni okvirni znesek je ocenjen na 1 100 000 EUR: 300 000 EUR za konference, ki jih organizira predsedstvo Unije, in 800 000 EUR za druge konference.

Zaradi upravnih razlogov morajo konference, upravičene do sofinanciranja, potekati v zadnjih dveh mesecih leta 2009 ali leta 2010.

2.5.1   Konference, ki jih organizira predsedstvo Evropske unije

Vsaka od treh konferenc, ki jih organizira predsedstvo Evropske unije, ena za vsako predsedstvo (druga polovica leta 2009 in leto 2010), je upravičena do sofinanciranja Skupnosti do 100 000 EUR, pri čemer največja stopnja sofinanciranja Skupnosti znaša 50 % skupnih upravičenih stroškov. Vprašanja politike, ki se bodo obravnavala na teh konferencah, zadevajo izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov in spodbujanje zdravja, vključno z zmanjšanjem neenakosti na področju zdravja, ter zbiranje in širjenje zdravstvenih informacij in znanja.

Te dogodke, ki so politično pomembni in vključujejo zastopanje nacionalnih organov in evropskih predstavnikov na najvišji ravni, organizira izključno predsedujoča država članica. Glede na edinstveno vlogo predsedstva v okviru dejavnosti Skupnosti se država članica, odgovorna za organizacijo dogodka, obravnava kot pravni monopol.

V skladu s členom 168(1)(c) pravil za izvajanje se lahko organizacijam, ki so v pravnem ali dejanskem monopolnem položaju, ustrezno utemeljenem v sklepu o dodelitvi, donacije dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov.

Predsedstvo vlogo za donacijo za konferenco, za katero je zahtevan prispevek, predloži službam Komisije prek stalnega predstavništva vsaj štiri mesece pred dogodkom. Ta vloga za donacijo navaja temo konference, osnutek programa, začasni proračun ter sestavo znanstvenih in organizacijskih odborov.

2.5.2   Druge konference

Finančni prispevki Skupnosti se lahko v skladu s členom 2(2) in točko 3 Priloge k Sklepu o programu dodelijo za organizacijo konferenc:

| — | ki zajemajo eno ali več prednostnih nalog iz točk 3.2, 3.3 in 3.4 tega delovnega načrta ali naslednja vprašanja: čezmejno zdravstveno varstvo, redke bolezni, zdravstveni delavci, varnost bolnikov, darovanje in presajanje organov, preprečevanje in obvladovanje raka, cepljenje proti gripi, preudarna uporaba antibiotikov, cepljenje otrok, duševno zdravje in zdravje mladih, |
| --- | --- |

—

ki zajemajo eno ali več prednostnih nalog iz točk 3.2, 3.3 in 3.4 tega delovnega načrta ali naslednja vprašanja: čezmejno zdravstveno varstvo, redke bolezni, zdravstveni delavci, varnost bolnikov, darovanje in presajanje organov, preprečevanje in obvladovanje raka, cepljenje proti gripi, preudarna uporaba antibiotikov, cepljenje otrok, duševno zdravje in zdravje mladih,

| — | ki imajo široko evropsko razsežnost, npr. zaradi sodelovanja predstavnikov iz desetih ali več držav, ki sodelujejo v drugem programu zdravja, |
| --- | --- |

—

ki imajo široko evropsko razsežnost, npr. zaradi sodelovanja predstavnikov iz desetih ali več držav, ki sodelujejo v drugem programu zdravja,

| — | ki jih organizira javni organ ali neprofitni organ, ki ga odobri Komisija, je ustanovljen v državi, ki sodeluje v drugem programu zdravja, deluje na evropski ravni in ima uravnoteženo geografsko zastopanost. |
| --- | --- |

—

ki jih organizira javni organ ali neprofitni organ, ki ga odobri Komisija, je ustanovljen v državi, ki sodeluje v drugem programu zdravja, deluje na evropski ravni in ima uravnoteženo geografsko zastopanost.

Razpis za zbiranje predlogov za konference bo objavljen konec februarja 2009, v njem pa bodo opisana področja financiranja, merila za izbiro in dodelitev ter postopki prijave in odobritve. Izbrane konference so upravičene do prispevka Skupnosti v višini do 100 000 EUR (največ 50 % skupnega proračuna konference) na konferenco, čeprav se vseeno zahteva sofinanciranje.

2.6   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Ukrepe z mednarodnimi organizacijami je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. Skupni okvirni znesek je ocenjen na največ 2 300 000 EUR, kar je približno 5 % operativnega proračuna.

V skladu s členom 12 Sklepa o programu je treba spodbujati odnose in sodelovanje z mednarodnimi organizacijami. In sicer s tistimi, ki imajo potrebno zmogljivost za obravnavanje prednostnih nalog Evropske unije na področju zdravja iz letnega delovnega načrta.

Sredstva za ukrepe z mednarodnimi organizacijami bodo dodeljena na podlagi sporazumov o donacijah brez predhodnega razpisa za zbiranje predlogov, kakor je določeno v členu 168(1)(f) pravil za izvajanje, in sicer posebni vrsti organov zaradi njihove tehnične usposobljenosti, visoke stopnje specializacije ali upravnih pooblastil.

Te organizacije imajo posebne zmogljivosti, povezane z njihovimi posebnimi nalogami in pristojnostmi, zaradi katerih so zlasti usposobljene za izvajanje nekaterih ukrepov iz tega delovnega načrta in za katere se sporazumi o neposrednih donacijah obravnavajo kot najustreznejši postopek. Poleg tega bodo sporazumi o neposrednih donacijah povečali sinergijo in sodelovanje med Evropsko komisijo in mednarodnimi organizacijami v primeru skupnega izvajanja ukrepov.

Znesek finančnega prispevka na organizacijo lahko znaša do 60 % upravičenih stroškov zadevnih ukrepov. Komisija bo v vsakem posameznem primeru določila najvišji odstotek, ki bo dodeljen.

Leta 2009 lahko prejmejo sredstva za izvajanje ukrepov iz točk 3.2, 3.3 in 3.4 naslednje mednarodne organizacije:

| — | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

| — | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), |
| --- | --- |

—

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO),

| — | Evropski observatorij za zdravstvene sisteme in politike, |
| --- | --- |

—

Evropski observatorij za zdravstvene sisteme in politike,

| — | Skupni program Združenih narodov o virusu HIV/aidsu (UNAIDS), |
| --- | --- |

—

Skupni program Združenih narodov o virusu HIV/aidsu (UNAIDS),

| — | Svet Evrope. |
| --- | --- |

—

Svet Evrope.

2.7   Znanstveni odbori

Dejavnosti znanstvenih odborov, povezanih z javnim zdravjem, je treba financirati iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja.

Skupni znesek 270 000 EUR bo namenjen povrnitvi stroškov udeležencem na srečanjih v zvezi z delom znanstvenih odborov in poročevalcev za oblikovanje mnenj znanstvenega odbora v okviru znanstvenih odborov (5). Ta povrnitev stroškov bo zajemala vsa področja, povezana z drugim programom zdravja, to pomeni 100 % stroškov za Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja ter 50 % (okvirni delež) stroškov za Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja ter za usklajevanje.

2.8   Nadaljnji prenos na GD za regionalno politiko

Člena 51 in 59 finančne uredbe ter členi 6 do 8 notranjih pravil za izvajanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti (6) se sklicujejo na pogoje in pravila instrumenta nadaljnjega prenosa.

Generalnemu direktoratu za regionalno politiko se za podporo raziskave dojemanja v okviru projekta Predstavitev mest – Urban Audit, ki je organizirana s posebnimi pogodbami na podlagi okvirne pogodbe GD za komuniciranje, odobri nadaljnji prenos v najvišjem znesku 200 000 EUR iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja. V tem primeru se uporabljajo postopki Generalnega direktorata za regionalno politiko.

2.9   Druge dejavnosti

Druge dejavnosti, kot so:

| — | organizacija delavnic in srečanj strokovnjakov, vključno s seminarji na nacionalni ravni, ki se jih udeležijo skupine strokovnjakov, da bi izmenjale najboljše prakse na področjih iz letnega delovnega načrta, |
| --- | --- |

—

organizacija delavnic in srečanj strokovnjakov, vključno s seminarji na nacionalni ravni, ki se jih udeležijo skupine strokovnjakov, da bi izmenjale najboljše prakse na področjih iz letnega delovnega načrta,

| — | objave in različne komunikacijske pobude za spodbujanje drugega programa zdravja; |
| --- | --- |

—

objave in različne komunikacijske pobude za spodbujanje drugega programa zdravja;

se bodo financirale predvsem iz proračunske vrstice „17 01 04 02 – Izdatki za upravno poslovodenje programa“ prek javnih razpisov.

Za nekatere posebne tehnične zadeve iz poglavja 3 so predvidena naročila v okviru sporazumov o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem, ki bodo financirana iz proračunske vrstice 17 03 06 – Ukrepi Skupnosti na področju zdravja.

3.   PREDNOSTNA PODROČJA ZA LETO 2009

Prednostni ukrepi za leto 2009 so bili izbrani v skladu s Sklepom o programu. Te prednostne naloge je treba obravnavati v okviru ukrepov, ki se že financirajo iz prejšnjega programa (7), in dejstva, da bodo v poznejših letih programskega obdobja opredeljene dodatne prednostne naloge.

Cilj programa zdravja je spodbujati sinergije z drugimi programi Skupnosti, ne da bi se pri tem podvajalo delo, ki ga ti opravljajo. Sedmi okvirni raziskovalni program v okviru tretjega stebra teme Zdravje, z naslovom „Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov“, dopolnjuje ukrepe Skupnosti na področju zdravja v skladu z vsemi cilji drugega programa zdravja. Prizadevalo se bo za opredelitev in preprečevanje prekrivanj/podvajanj med uspešnimi predlogi zdravstvenih programov in projekti sedmega okvirnega programa, ki so bili do zdaj v okviru razpisov izbrani za financiranje.

Predlogi programa zdravja morajo biti v celoti usklajeni s cilji in metodami iz Sklepa o programu. Predlogi zlasti ne smejo vključevati bistvenih elementov, ki zadevajo raziskave. Vsi predlogi morajo prikazovati, kjer je to ustrezno, da je mogoče opredeliti sinergije z ustreznimi sedanjimi raziskovalnimi dejavnostmi, ki so financirane v okviru znanstvene podpore za dejavnosti politik šestega okvirnega programa (8), in projekti, ki se bodo financirali v okviru zdravja in z zdravjem povezanih tem iz sedmega okvirnega raziskovalnega programa. Predlogi morajo zlasti prikazovati, da bodo predlogi, predloženi za delovni načrt 2009, preprečevali prekrivanje/podvajanje s sedmim okvirnim programom.

3.1   Vprašanja strateškega pomena

V skladu z ukrepi iz člena 2(2) Sklepa o programu in zavezo iz zdravstvene strategije EU (9) o medsektorskem delovanju za izboljšanje zdravja bodo imeli veliko prednost ukrepi, ki imajo pomembno evropsko dodano vrednost na naslednjih področjih:

| — | prispevanju k:






  — | izboljšanju zdravja evropskih državljanov, kar se, če je to mogoče, meri z ustreznimi kazalniki, vključno s kazalnikom „leta zdravega življenja“, |
| --- | --- | --- |

—

prispevanju k:

—

izboljšanju zdravja evropskih državljanov, kar se, če je to mogoče, meri z ustreznimi kazalniki, vključno s kazalnikom „leta zdravega življenja“,

| — | zmanjševanju neenakosti na področju zdravja v državah članicah in regijah EU ter med njimi, |
| --- | --- |

—

zmanjševanju neenakosti na področju zdravja v državah članicah in regijah EU ter med njimi,

| — | izgradnji zmogljivosti za razvoj in izvajanje učinkovite javnozdravstvene politike, zlasti na področjih, kjer je to najbolj potrebno, |
| --- | --- |

—

izgradnji zmogljivosti za razvoj in izvajanje učinkovite javnozdravstvene politike, zlasti na področjih, kjer je to najbolj potrebno,

| — | vključevanju novih (netradicionalnih) udeležencev na področju zdravja pri trajnostnih, skupnih in etično dopustnih ukrepih na regionalni ali lokalni ravni in v sodelujočih državah. To vključuje javni sektor, zasebni sektor in zainteresirane strani iz širše civilne družbe, katerih glavni cilji niso omejeni na javno zdravje (na primer med mladimi, etničnimi skupinami ter iz drugih sfer javnega pomena, kot sta okolje in šport). |
| --- | --- |

—

vključevanju novih (netradicionalnih) udeležencev na področju zdravja pri trajnostnih, skupnih in etično dopustnih ukrepih na regionalni ali lokalni ravni in v sodelujočih državah. To vključuje javni sektor, zasebni sektor in zainteresirane strani iz širše civilne družbe, katerih glavni cilji niso omejeni na javno zdravje (na primer med mladimi, etničnimi skupinami ter iz drugih sfer javnega pomena, kot sta okolje in šport).

Predlogi morajo tudi vključevati dokazila in prikazovati zmožnost zagotavljanja merljivih rezultatov, kjer je to mogoče.

Predlogi, ki izpolnjujejo navedena merila, se lahko štejejo kot izredno koristni. Prosilci morajo prikazati, kako bo predlagan ukrep prispeval k navedenim merilom.

Prednostne naloge so naštete v oddelkih, ki ustrezajo sklopom iz Sklepa o programu.

3.2   Prednostni ukrepi za prvi cilj „Izboljšanje zdravstvene varnosti državljanov“

3.2.1   Varovanje državljanov pred nevarnostmi za zdravje

| 1. | Dejavnosti programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja 2008–2013 v zvezi z varovanjem državljanov pred nevarnostmi za zdravje prispevajo k izvajanju politik in pobud EU, pomembnih za nevarnosti za zdravje, v zvezi z Odločbo o vzpostavitvi mreže spremljanja v Skupnosti (10). Cilj je razviti strategije in mehanizme za odziv na nevarnosti za zdravje in izredne zdravstvene razmere ter tudi podpreti obvladovanje tveganj, povezanih z nalezljivimi boleznimi, na podlagi ocene tveganja, ki jo izvede Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Dejavnosti programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja 2008–2013 v zvezi z varovanjem državljanov pred nevarnostmi za zdravje prispevajo k izvajanju politik in pobud EU, pomembnih za nevarnosti za zdravje, v zvezi z Odločbo o vzpostavitvi mreže spremljanja v Skupnosti (10). Cilj je razviti strategije in mehanizme za odziv na nevarnosti za zdravje in izredne zdravstvene razmere ter tudi podpreti obvladovanje tveganj, povezanih z nalezljivimi boleznimi, na podlagi ocene tveganja, ki jo izvede Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (11).

| 2. | Program zajema tudi opredelitev dodatnih nevarnosti za zdravje, kot so tiste, ki jih povzročajo fizikalna in kemična sredstva. Dejavnosti za usklajevanje in podporo pripravljenosti na področju varovanja zdravja ter zmogljivosti in načrtovanja pripravljenosti na napade z biološkimi, kemičnimi in radiološkimi sredstvi v državah članicah razvija Odbor za zdravstveno varnost (12). |
| --- | --- |

2.

Program zajema tudi opredelitev dodatnih nevarnosti za zdravje, kot so tiste, ki jih povzročajo fizikalna in kemična sredstva. Dejavnosti za usklajevanje in podporo pripravljenosti na področju varovanja zdravja ter zmogljivosti in načrtovanja pripravljenosti na napade z biološkimi, kemičnimi in radiološkimi sredstvi v državah članicah razvija Odbor za zdravstveno varnost (12).

| 3. | Svetovna zdravstvena organizacija obravnava pandemijo gripe kot eno od najresnejših nevarnosti za javno zdravje. Pandemični virus se lahko razvije iz aviarnega tipa virusa, ki zdaj kroži med perutnino in divjimi pticami v različnih delih sveta. Komisija je ena od glavnih donatorjev, ki prispevajo h globalnemu odzivu na aviarno influenco, in podpira pristop „en svet eno zdravje“, ki si prizadeva za povezovanje javnega zdravja in zdravja živali (13).
  Predlogi na področju zdravstvene varnosti morajo:






  — | upoštevati evropsko sosedsko politiko za okrepitev skladnosti in partnerstva, |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovna zdravstvena organizacija obravnava pandemijo gripe kot eno od najresnejših nevarnosti za javno zdravje. Pandemični virus se lahko razvije iz aviarnega tipa virusa, ki zdaj kroži med perutnino in divjimi pticami v različnih delih sveta. Komisija je ena od glavnih donatorjev, ki prispevajo h globalnemu odzivu na aviarno influenco, in podpira pristop „en svet eno zdravje“, ki si prizadeva za povezovanje javnega zdravja in zdravja živali (13).

Predlogi na področju zdravstvene varnosti morajo:

—

upoštevati evropsko sosedsko politiko za okrepitev skladnosti in partnerstva,

| — | podpreti sodelovanje držav kandidatk kot pridruženih partneric, kjer je to mogoče, in kot sodelujočih partneric na splošno, |
| --- | --- |

—

podpreti sodelovanje držav kandidatk kot pridruženih partneric, kjer je to mogoče, in kot sodelujočih partneric na splošno,

| — | obravnavati interoperabilnost med mehanizmi, zdravstvenimi sistemi, načrti in strategijami s posebnim poudarkom na medsektorskih dejavnostih, vključno s tistimi, ki se osredotočajo na nevarnosti za zdravje in bolezni, povezane z javnim zdravjem, zdravjem živali in ekosistemi, |
| --- | --- |

—

obravnavati interoperabilnost med mehanizmi, zdravstvenimi sistemi, načrti in strategijami s posebnim poudarkom na medsektorskih dejavnostih, vključno s tistimi, ki se osredotočajo na nevarnosti za zdravje in bolezni, povezane z javnim zdravjem, zdravjem živali in ekosistemi,

| — | projekti morajo tudi količinsko opredeliti gospodarske in socialne posledice dejavnosti, ki se izvajajo, ter obravnavati nadaljnje morebitne pozitivne in negativne posledice (zunanji učinki) ukrepov na področju javnega zdravja. |
| --- | --- |

—

projekti morajo tudi količinsko opredeliti gospodarske in socialne posledice dejavnosti, ki se izvajajo, ter obravnavati nadaljnje morebitne pozitivne in negativne posledice (zunanji učinki) ukrepov na področju javnega zdravja.

3.2.1.1   Razvoj preprečevalnih ukrepov (Priloga – točki 1.1.1 in 1.1.2)

Izmenjava praks v zvezi s spodbujanjem cepljenja v državah članicah, zlasti v zvezi s težko dosegljivim prebivalstvom

Podpora političnim pobudam glede cepljenja (predlog priporočila Sveta o tem, da države članice dosežejo 75-odstotni obseg sezonskega cepljenja proti gripi v skupinah tveganja, predlog priporočila Sveta o povečanju/ohranjanju velikega obsega cepljenja proti nekaterim otroškim boleznim). Posebne dejavnosti morajo biti osredotočene na ošpice in rdečke (14), sezonsko gripo (15), humani papiloma virus (HPV), tetanus in nova cepiva proti pnevmokoku.

Pri spodbujanju cepljenja je treba upoštevati naslednje elemente:

| — | obstoječe pomanjkanje znanja o cepivih in vprašanjih v zvezi s cepljenjem (16) v izbranih in širših skupinah prebivalstva, |
| --- | --- |

—

obstoječe pomanjkanje znanja o cepivih in vprašanjih v zvezi s cepljenjem (16) v izbranih in širših skupinah prebivalstva,

| — | z dokazi podprte načine zmanjšanja ovir za izvajanje cepljenja in izboljšanje splošnega razumevanja koristi cepljenja (17), |
| --- | --- |

—

z dokazi podprte načine zmanjšanja ovir za izvajanje cepljenja in izboljšanje splošnega razumevanja koristi cepljenja (17),

| — | z dokazi podprte in visoko učinkovite ukrepe za spodbujanje zdravja v podporo cepljenju, |
| --- | --- |

—

z dokazi podprte in visoko učinkovite ukrepe za spodbujanje zdravja v podporo cepljenju,

| — | rezultate in sedanje dejavnosti v okviru projektov v zvezi s cepljenjem, zlasti tistih, ki jih financira Skupnost v okviru programa javnega zdravja (18), ter zapisnik „srečanja o strategiji cepljenja“ (19) z dne 13. in 14. februarja 2008, organiziranega v sodelovanju med Komisijo in Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

rezultate in sedanje dejavnosti v okviru projektov v zvezi s cepljenjem, zlasti tistih, ki jih financira Skupnost v okviru programa javnega zdravja (18), ter zapisnik „srečanja o strategiji cepljenja“ (19) z dne 13. in 14. februarja 2008, organiziranega v sodelovanju med Komisijo in Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Opredelitev obstoječih orodij za modeliranje in njihove uporabe za obravnavanje obstoječih in novih nevarnosti

Širjenje znanja o uporabi obstoječih orodij za modeliranje v državah članicah je pomembno vprašanje za obravnavo na evropski ravni zaradi:

| — | učinkovitega merjenja stroškovne učinkovitosti politik, na primer njihovega izvajanja ter ocene učinka novih cepiv in drugih preprečevalnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

učinkovitega merjenja stroškovne učinkovitosti politik, na primer njihovega izvajanja ter ocene učinka novih cepiv in drugih preprečevalnih ukrepov,

| — | ocene učinka bolezni, |
| --- | --- |

—

ocene učinka bolezni,

| — | posledic podnebnih sprememb v zdravstvenem sektorju, |
| --- | --- |

—

posledic podnebnih sprememb v zdravstvenem sektorju,

| — | podpore postopka sprejemanja odločitev (morebiten vpliv posebnih ukrepov, kot je omejevanje socialnih stikov).
  [Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem (20)] |
| --- | --- |

—

podpore postopka sprejemanja odločitev (morebiten vpliv posebnih ukrepov, kot je omejevanje socialnih stikov).

[Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem (20)]

3.2.1.2   Pripravljenost podpore (Priloga – točke 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 do 1.1.5)

Izmenjava informacij o nevarnostih za zdravje in načrtih pripravljenosti

Izmenjava informacij o načrtih pripravljenosti zadeva splošno in posebno pripravljenost (biološki, kemični in radioaktivni vidiki ter vidiki podnebnih sprememb). Informacije se lahko nanašajo na mehanizme izvajanja, oceno učinka, medsektorske vidike ter komunikacijo s strokovnjaki in javnostjo.

Dejavnosti v zvezi z izmenjavo informacij lahko vključujejo:

| — | opredelitev najboljših praks kriznega upravljanja in analizo pogojev njihovega prenosa na različna področja, kot so upravljanje z informacijami; komunikacijo s strokovnjaki, mediji in javnostjo; referenčne smernice za krizno upravljanje; logistične vidike krize, na primer, kako vzpostaviti krizno skupino in mehanizme usklajevanja; usposabljanje osebja in podpornega osebja za obvladovanje nepričakovanega ali učni načrt za usposabljanje (narava usposabljanja, cilj, vsebina), |
| --- | --- |

—

opredelitev najboljših praks kriznega upravljanja in analizo pogojev njihovega prenosa na različna področja, kot so upravljanje z informacijami; komunikacijo s strokovnjaki, mediji in javnostjo; referenčne smernice za krizno upravljanje; logistične vidike krize, na primer, kako vzpostaviti krizno skupino in mehanizme usklajevanja; usposabljanje osebja in podpornega osebja za obvladovanje nepričakovanega ali učni načrt za usposabljanje (narava usposabljanja, cilj, vsebina),

| — | izmenjavo informacij med strokovnjaki in oblikovalci politike ter komunikacijo z javnostjo in mediji, |
| --- | --- |

—

izmenjavo informacij med strokovnjaki in oblikovalci politike ter komunikacijo z javnostjo in mediji,

| — | razširjanje ključnih ukrepov iz pobude za globalno zdravstveno varnost, kot so dejavnosti komuniciranja z mediji ter vprašanja, povezana s pandemijo gripe, in laboratorijska vprašanja ali zdravstveni protiukrepi, v okviru delavnice v pristojnosti mreže poročevalcev EU (21) v države članice EU,
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

razširjanje ključnih ukrepov iz pobude za globalno zdravstveno varnost, kot so dejavnosti komuniciranja z mediji ter vprašanja, povezana s pandemijo gripe, in laboratorijska vprašanja ali zdravstveni protiukrepi, v okviru delavnice v pristojnosti mreže poročevalcev EU (21) v države članice EU,

[Javni razpis]

| — | spremljanje mehanizmov za izmenjavo informacij pri kriznem upravljanju in povezovanje z mednarodnimi orodji za izmenjavo, vključno z okrepljenim sodelovanjem z dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča na tem področju in na ravni akcijske skupine za globalno zdravstveno varnost (22).
  [Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem] |
| --- | --- |

—

spremljanje mehanizmov za izmenjavo informacij pri kriznem upravljanju in povezovanje z mednarodnimi orodji za izmenjavo, vključno z okrepljenim sodelovanjem z dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča na tem področju in na ravni akcijske skupine za globalno zdravstveno varnost (22).

[Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem]

Podpora hitrega oblikovanja farmacevtskih protiukrepov za nove in nastajajoče nevarnosti, ki vključujejo cepiva

Povečuje se verjetnost pojavitve novih povzročiteljev bolezni na prej neprizadetih območjih, ki bi lahko povzročili širjenje bolezni zaradi dejavnikov, kot so širjenje potovanj, podnebne in druge okoljske spremembe ter evolucija odnosa patogen/vektor/nosilec. Izziv je omogočiti hiter razvoj in proizvodnjo cepiv proti novim in nastajajočim boleznim ter izdajo dovoljenj zanje, da se zaščitijo prebivalci Evrope in drugi.

Pripraviti je treba naslednjo dejavnost:

| — | razvoj postopka za pospešitev izdaje dovoljenj za cepiva iz proizvodnje v primeru izrednih potreb, |
| --- | --- |

—

razvoj postopka za pospešitev izdaje dovoljenj za cepiva iz proizvodnje v primeru izrednih potreb,

| — | okrepitev omrežja kliničnih centrov za podporo obsežnega razvoja cepiv, |
| --- | --- |

—

okrepitev omrežja kliničnih centrov za podporo obsežnega razvoja cepiv,

| — | oblikovanje platform za cepiva, ki se bodo široko uporabljale.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

oblikovanje platform za cepiva, ki se bodo široko uporabljale.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Prilagajanje zdravstvenega sektorja posledicam podnebnih sprememb

Evropa sprejema ukrepe za obravnavanje globalnega segrevanja in preprečevanje podnebnih sprememb, ki bi lahko bile katastrofalne (23)
   (24). Prilagajanje posledicam podnebnih sprememb bo prisotno v vseh sektorjih sistemov zdravstvenega varstva (zdravstveno varstvo, preprečevanje in zdravstveno izobraževanje, nevarnosti za zdravje, vključno s posledicami podnebnih sprememb za nalezljive bolezni, ter druge zdravstvene težave, kot so bolezni dihal).

| — | Ukrepi iz te točke lahko obravnavajo izmenjavo informacij, primerjavo in analizo prenosljivosti ukrepov in dejavnosti na zgodnje prilagajanje posledicam podnebnih sprememb za zdravje.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Ukrepi iz te točke lahko obravnavajo izmenjavo informacij, primerjavo in analizo prenosljivosti ukrepov in dejavnosti na zgodnje prilagajanje posledicam podnebnih sprememb za zdravje.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.2.1.3   Izboljšanje zgodnjega odkrivanja in nadzora nevarnosti za zdravje, vključno z nalezljivimi boleznimi

Krepitev zmogljivosti in usposabljanje v zvezi z nadzorom tuberkuloze (z dokazi podprti standardi) v zelo obremenjenih državah in v tveganih skupinah prebivalstva

Evropska komisija je marca 2007 pozvala Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da oblikuje predlog akcijskega načrta za boj proti tuberkulozi v EU (25). Veliko držav članic EU kaže pozitiven razvoj v zvezi s tuberkulozo in bodo verjetno napredovale proti položaju pred izkoreninjenjem. Vendar so razmere v državah še vedno zelo različne (26), pri čemer nadzor ogrožajo težave, kot sta tuberkuloza, odporna na zdravila, in visoka raven prenosa v ranljivih skupinah.

| — | Podpiranje držav članic v boju proti tuberkulozi, zlasti zelo obremenjenih držav. Krepitev zmogljivosti in usposabljanje bi prispevala k oblikovanju nacionalnih načrtov. Prav tako je treba razviti in prilagoditi metode nadzora v državah z nizko razširjenostjo, kadar je tuberkuloza osredotočena v skupinah tveganja, ki so zlasti težko dosegljive. |
| --- | --- |

—

Podpiranje držav članic v boju proti tuberkulozi, zlasti zelo obremenjenih držav. Krepitev zmogljivosti in usposabljanje bi prispevala k oblikovanju nacionalnih načrtov. Prav tako je treba razviti in prilagoditi metode nadzora v državah z nizko razširjenostjo, kadar je tuberkuloza osredotočena v skupinah tveganja, ki so zlasti težko dosegljive.

| — | Razvoj orodij za oceno uspešnosti programov nadzora na podlagi analize kohorte.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj orodij za oceno uspešnosti programov nadzora na podlagi analize kohorte.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Podpiranje ozaveščenosti, zgodnje postavitve diagnoze, preprečevanja in nadzora virusnega hepatitisa

Različne vrste virusnega hepatitisa so pomembne nalezljive bolezni s pomembnimi medicinskimi, socialnimi in gospodarskimi posledicami ter možnostjo resnih dolgotrajnih posledic za zdravstveno stanje. ECDC je odgovoren za nadzor takšnih bolezni (27). Javnost in strokovnjaki morajo biti obveščeni o razpoložljivih ukrepih za preprečevanje, omejevanje in nadzor.

| — | Primeri zadevnih dejavnosti so usposabljanje strokovnjakov ter posebno obveščanje javnosti in strokovnjakov.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Primeri zadevnih dejavnosti so usposabljanje strokovnjakov ter posebno obveščanje javnosti in strokovnjakov.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Zgodnje odkrivanje nevarnosti za zdravje in ocena vplivov na zdravje

Ponovno se pojavlja interes za metode sindromskega nadzora. Več držav članic je že razvilo širok sindromski nadzor na različnih področjih (infekcijske bolezni, zdravstvena ekologija, veterina) z različnimi viri podatkov (službe za nujne primere, podatki o umrljivosti, telefonske linije za pomoč), pri čemer uporabljajo različne metode (retrospektivne ali prospektivne študije).

| — | Oblikoval bi se lahko pregled evropskega sindromskega nadzora, pri katerem bi sodelovalo več držav članic in v okviru katerega bi se ob upoštevanju obstoječih projektov opredelil skupen pristop.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Oblikoval bi se lahko pregled evropskega sindromskega nadzora, pri katerem bi sodelovalo več držav članic in v okviru katerega bi se ob upoštevanju obstoječih projektov opredelil skupen pristop.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.2.1.4   Krepitev zmogljivosti (Priloga – točke 1.1.1 do 1.1.4)

Podpora pri izvajanju mednarodnih zdravstvenih predpisov v državah članicah

Mednarodni zdravstveni predpisi (28) (2005) se izvajajo od 15. junija 2007. Odločba Komisije 2000/57/ES (29) je bila na evropski ravni spremenjena z Odločbo Komisije 2008/351/8ES (30), da bi se pošiljala obvestila prek sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja istočasno kot prek mednarodnih zdravstvenih predpisov.

Opredeljene so bile dejavnosti za podporo izvajanja mednarodnih zdravstvenih predpisov v državah članicah:

| — | raziskava in primerjava nacionalnih zakonodaj držav članic o varnostnih ali zdravstvenih ukrepih v zvezi z izrednimi razmerami na področju javnega zdravja (krizne razmere), |
| --- | --- |

—

raziskava in primerjava nacionalnih zakonodaj držav članic o varnostnih ali zdravstvenih ukrepih v zvezi z izrednimi razmerami na področju javnega zdravja (krizne razmere),

| — | vpliv izrednih zdravstvenih ukrepov na druge politike, na primer mobilnost, priseljevanje ali varstvo človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

vpliv izrednih zdravstvenih ukrepov na druge politike, na primer mobilnost, priseljevanje ali varstvo človekovih pravic,

| — | sedanje politike in prakse pri izvajanju temeljnih zmogljivosti v okviru mednarodnih zdravstvenih predpisov med državami članicami ter povezave z zakonskimi predpisi EU.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

sedanje politike in prakse pri izvajanju temeljnih zmogljivosti v okviru mednarodnih zdravstvenih predpisov med državami članicami ter povezave z zakonskimi predpisi EU.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Podpora omrežja kemičnih, radioloških in jedrskih referenčnih laboratorijev, hitra ocena strupenih industrijskih kemikalij in radioaktivnih nevarnosti ter razvoj znanstveno potrjenih protiukrepov na področju javnega zdravja

Dejavnosti, ki se bodo oblikovale, bodo podprle prednostne naloge Odbora za varovanje zdravja o kemičnih in radioaktivnih nevarnostih. Leta 2009 je treba prednost dati:

| — | popisu in reviziji „nacionalnih referenčnih laboratorijev“ za kemikalije in radioaktivne snovi, vključno z delavnico za izmenjavo sposobnosti in zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

popisu in reviziji „nacionalnih referenčnih laboratorijev“ za kemikalije in radioaktivne snovi, vključno z delavnico za izmenjavo sposobnosti in zmogljivosti,

| — | posodobitvi ocene strupenih industrijskih kemikalij – razvoj protokolov za hitro analizo nevarnosti in tveganja, |
| --- | --- |

—

posodobitvi ocene strupenih industrijskih kemikalij – razvoj protokolov za hitro analizo nevarnosti in tveganja,

| — | posodobitvi ocene radioaktivnih sredstev – razvoj protokolov za hitro analizo nevarnosti in tveganja.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

posodobitvi ocene radioaktivnih sredstev – razvoj protokolov za hitro analizo nevarnosti in tveganja.

[Javni razpis]

3.2.2   Izboljšanje varnosti državljanov (Priloga – točka 1.2)

3.2.2.1   Racionalnejša uporaba antibiotikov ter izboljšanje boja proti protimikrobni in protivirusni odpornosti (31) (Priloga – točka 1.2.3)

Nadaljnji razvoj protokolov in spremljanje racionalne uporabe antibiotikov

Dejavnosti, ki jih je treba razviti, so:

| — | uporaba antibiotikov pri ambulantni oskrbi in v bolnišnicah: analiza in poročanje, vključno z oceno stroškov zdravljenja primerov odpornosti proti zdravilom ter povezavami med bolnišnicami, skupnostno skrbjo, živalmi in hrano. To bi moralo zajemati tudi učinke na zdravje ter analizo stroškov in koristi manjše uporabe antibiotikov v zdravljenju bolezni ljudi.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

uporaba antibiotikov pri ambulantni oskrbi in v bolnišnicah: analiza in poročanje, vključno z oceno stroškov zdravljenja primerov odpornosti proti zdravilom ter povezavami med bolnišnicami, skupnostno skrbjo, živalmi in hrano. To bi moralo zajemati tudi učinke na zdravje ter analizo stroškov in koristi manjše uporabe antibiotikov v zdravljenju bolezni ljudi.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.2.2.2   Izboljšanje varnosti bolnikov z visoko kakovostnim in varnim zdravstvenim varstvom (Priloga – točka 1.2.3)

| — | Izmenjava najboljše prakse med državami članicami in raziskave v zvezi z epidemiologijo okužb, povezanih z zdravstvenim varstvom, ter stroškovno učinkovitostjo preprečevanja in nadziranja okužb.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izmenjava najboljše prakse med državami članicami in raziskave v zvezi z epidemiologijo okužb, povezanih z zdravstvenim varstvom, ter stroškovno učinkovitostjo preprečevanja in nadziranja okužb.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Zagotavljanje orodij za merjenje ter izboljševanje kakovosti in varnosti zdravstvenega varstva: razvoj smernic ali orodij, katerih cilj je oceniti kakovost zdravstvenega varstva, ki ga zagotavljajo različne zdravstvene ustanove, in spodbujanje najboljše prakse; razvoj sistemov merjenja, da se omogoči večja skladnost s protokoli zdravljenja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje orodij za merjenje ter izboljševanje kakovosti in varnosti zdravstvenega varstva: razvoj smernic ali orodij, katerih cilj je oceniti kakovost zdravstvenega varstva, ki ga zagotavljajo različne zdravstvene ustanove, in spodbujanje najboljše prakse; razvoj sistemov merjenja, da se omogoči večja skladnost s protokoli zdravljenja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Izvajanje ukrepa iz Sporočila Komisije COM(2008) 689 o koristih telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo glede spodbujanja sodelovanja med evropskimi zdravstvenimi delavci in pacienti na glavnih področjih za širšo uporabo telemedicine, kot je določeno v navedenem sporočilu, da bi se lahko natančno priporočilo, kako izboljšati zaupanje v telemedicino in njeno sprejetost, pri čemer bi se upoštevali tudi etični vidiki in vidiki zasebnosti.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izvajanje ukrepa iz Sporočila Komisije COM(2008) 689 o koristih telemedicine za paciente, zdravstvene sisteme in družbo glede spodbujanja sodelovanja med evropskimi zdravstvenimi delavci in pacienti na glavnih področjih za širšo uporabo telemedicine, kot je določeno v navedenem sporočilu, da bi se lahko natančno priporočilo, kako izboljšati zaupanje v telemedicino in njeno sprejetost, pri čemer bi se upoštevali tudi etični vidiki in vidiki zasebnosti.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.2.2.3   Varnost nanomaterialov (Priloga – točka 1.2.1)

| — | Skupni ukrepi o varnosti nanomaterialov: (i) krepitev, širjenje in izmenjava znanja, ki je potrebno za oceno nevarnosti, izpostavljenosti in splošnega tveganja pri nanomaterialih; (ii) pospešitev uporabe obstoječih podatkov ter izmenjave najboljših praks na področju ocene in obvladovanja tveganja; (iii) spodbujanje oblikovanja trdnih metodologij po vsej EU.
  [Skupni ukrepi] |
| --- | --- |

—

Skupni ukrepi o varnosti nanomaterialov: (i) krepitev, širjenje in izmenjava znanja, ki je potrebno za oceno nevarnosti, izpostavljenosti in splošnega tveganja pri nanomaterialih; (ii) pospešitev uporabe obstoječih podatkov ter izmenjave najboljših praks na področju ocene in obvladovanja tveganja; (iii) spodbujanje oblikovanja trdnih metodologij po vsej EU.

[Skupni ukrepi]

3.2.2.4   Varnost krvi, tkiv, celic in organov (Priloga – točka 1.2.2)

| — | Spodbujanje dostopnosti in usposabljanja v zvezi s posebno metodologijo za povečanje števila darovanih organov, zlasti v zvezi s programi za izboljšanje kakovosti na področju darovanja organov.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje dostopnosti in usposabljanja v zvezi s posebno metodologijo za povečanje števila darovanih organov, zlasti v zvezi s programi za izboljšanje kakovosti na področju darovanja organov.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Oblikovanje postopkov in orodij informacijske tehnologije za izmenjavo človeških organov med državami članicami, da se presežni organi ponudijo drugim državam, s posebnim poudarkom na izmenjavi organov za bolnike, ki jih je težko zdraviti in ki nujno potrebujejo nov organ.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Oblikovanje postopkov in orodij informacijske tehnologije za izmenjavo človeških organov med državami članicami, da se presežni organi ponudijo drugim državam, s posebnim poudarkom na izmenjavi organov za bolnike, ki jih je težko zdraviti in ki nujno potrebujejo nov organ.

[Javni razpis]

| — | Začasno sodelovanje s Svetom Evrope o posebnih zadevah v zvezi s človeškimi snovmi (krvjo, tkivi, celicami in organi).
  [Sporazum o neposrednih donacijah s Svetom Evrope] |
| --- | --- |

—

Začasno sodelovanje s Svetom Evrope o posebnih zadevah v zvezi s človeškimi snovmi (krvjo, tkivi, celicami in organi).

[Sporazum o neposrednih donacijah s Svetom Evrope]

| — | Posebna vprašanja v zvezi s krvjo, tkivi in celicami so še vedno povezana s sistemi za poročanje, hitrim odzivom na hude neželene dogodke in reakcije ter kodiranjem. Prednost bodo imeli projekti, ki bodo prispevali k razvoju metodologij na tem področju.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Posebna vprašanja v zvezi s krvjo, tkivi in celicami so še vedno povezana s sistemi za poročanje, hitrim odzivom na hude neželene dogodke in reakcije ter kodiranjem. Prednost bodo imeli projekti, ki bodo prispevali k razvoju metodologij na tem področju.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Načelo neplačanega darovanja tkiv/celic/krvi/plazme: analiza vsakodnevnih praks.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Načelo neplačanega darovanja tkiv/celic/krvi/plazme: analiza vsakodnevnih praks.

[Javni razpis]

3.3   Prednostni ukrepi za drugi cilj „Spodbujanje zdravja“

Dejavnosti iz tega oddelka so namenjene preprečevanju hudih bolezni in zmanjševanju neenakosti na področju zdravja po vsej EU z obravnavanjem ključnih dejavnikov zdravja, kot so prehrana in telesna aktivnost ter uživanje alkohola, tobaka in drog, ter obravnavanjem socialnih in okoljskih dejavnikov.

Leta 2009 bodo prednostni ukrepi v okviru tega cilja usmerjeni v zmanjševanje neenakosti na področju zdravja v državah članicah in regijah EU ter med njimi; spodbujanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ ter ocenjevanje in spodbujanje trajnostnih naložb na področju zdravja na nacionalni in regionalni ravni ter s tem podpiranje strateških tem, določenih v zdravstveni strategiji EU. Po sprejetju predloga Direktive Komisije o pravicah pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (32) se bodo obravnavala osnovna vprašanja, ki jih bo izpostavil predlog. Kar zadeva dejavnike zdravja, bo poudarek zlasti na dejavnikih in okolju, ki vplivajo na zdravje otrok in mladih.

3.3.1   Spodbujanje bolj zdravih načinov življenja in zmanjšanje neenakosti na področju zdravja (Priloga – točka 2.1)

3.3.1.1   Spodbujanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ (Priloga – točka 2.1.1)

| — | Spodbujanje ocene vplivov na zdravje: vzpostavitev ukrepov za spodbujanje uporabe ocene vplivov na zdravje kot orodja za oblikovanje politik, usmerjenih v zdravje, na evropski, nacionalni in regionalni (lokalni) ravni, ob upoštevanju vidikov enakosti.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje ocene vplivov na zdravje: vzpostavitev ukrepov za spodbujanje uporabe ocene vplivov na zdravje kot orodja za oblikovanje politik, usmerjenih v zdravje, na evropski, nacionalni in regionalni (lokalni) ravni, ob upoštevanju vidikov enakosti.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razvoj metodologij za izvajanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ v okviru razvoja in izvajanja politike.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj metodologij za izvajanje pristopa „zdravje v vseh politikah“ v okviru razvoja in izvajanja politike.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Določitev z zdravjem povezanih projektov in ukrepov, ki jih v obdobju od leta 2003 sofinancirajo evropske institucije ter zadevne mednarodne organizacije.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Določitev z zdravjem povezanih projektov in ukrepov, ki jih v obdobju od leta 2003 sofinancirajo evropske institucije ter zadevne mednarodne organizacije.

[Javni razpis]

| — | Študija o vplivu politik EU na zdravje in zdravstvene sisteme.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Študija o vplivu politik EU na zdravje in zdravstvene sisteme.

[Javni razpis]

3.3.1.2   Krepitev zmogljivosti na področju javnega zdravja (Priloga – točka 2.1.1)

| — | Razvoj orodij, postopkov in pilotnega dela za izboljšanje medsebojnega vpliva raziskovalcev na področju javnega zdravja in razvoja politike na ravni EU.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj orodij, postopkov in pilotnega dela za izboljšanje medsebojnega vpliva raziskovalcev na področju javnega zdravja in razvoja politike na ravni EU.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Priprava navodil, ki bodo v usposabljanje in delovno prakso strokovnjakov na področju mladih, socialnih razmer ter šolskega in delovnega okolja vključila spodbujanje duševnega zdravja in preprečevanje motenj v duševnem zdravju, ob upoštevanju dejavnosti v okviru Evropskega pakta o duševnem zdravju in dobrem počutju (33).
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Priprava navodil, ki bodo v usposabljanje in delovno prakso strokovnjakov na področju mladih, socialnih razmer ter šolskega in delovnega okolja vključila spodbujanje duševnega zdravja in preprečevanje motenj v duševnem zdravju, ob upoštevanju dejavnosti v okviru Evropskega pakta o duševnem zdravju in dobrem počutju (33).

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Spodbujanje vključitve preprečevanja poškodb v poklicno usposabljanje na področju javnega zdravja: razvoj modularnih učnih načrtov za uporabo v zdravstvenem sektorju.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje vključitve preprečevanja poškodb v poklicno usposabljanje na področju javnega zdravja: razvoj modularnih učnih načrtov za uporabo v zdravstvenem sektorju.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Spodbujanje izvajanja strategij EU glede ključnih dejavnikov zdravja (prehrana in mrežno povezovanje zainteresiranih strani – zdravstveni forum).
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje izvajanja strategij EU glede ključnih dejavnikov zdravja (prehrana in mrežno povezovanje zainteresiranih strani – zdravstveni forum).

[Javni razpis]

| — | Izboljšanje komunikacijskih sposobnosti zdravstvenih delavcev, da bodo bolje izpolnjevali potrebe bolnikov, ob upoštevanju spola, starosti ter drugih socialno-ekonomskih in kulturnih spremenljivk: določitev usposabljanja zdravstvenih delavcev na področju komuniciranja, pri čemer je cilj vključiti komuniciranje v izobraževalne programe na področju javnega zdravja in predvidoma vzpostaviti program z magistrskim študijem.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izboljšanje komunikacijskih sposobnosti zdravstvenih delavcev, da bodo bolje izpolnjevali potrebe bolnikov, ob upoštevanju spola, starosti ter drugih socialno-ekonomskih in kulturnih spremenljivk: določitev usposabljanja zdravstvenih delavcev na področju komuniciranja, pri čemer je cilj vključiti komuniciranje v izobraževalne programe na področju javnega zdravja in predvidoma vzpostaviti program z magistrskim študijem.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razvoj zmogljivosti na področju javnega zdravja: na podlagi popisa zmogljivosti zagotavljanja javnega zdravja v državah članicah je treba opredeliti pomanjkljivosti, potrebe in predloge za razvoj, vključno z upoštevanjem potreb po mrežnem povezovanju na ravni EU.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Razvoj zmogljivosti na področju javnega zdravja: na podlagi popisa zmogljivosti zagotavljanja javnega zdravja v državah članicah je treba opredeliti pomanjkljivosti, potrebe in predloge za razvoj, vključno z upoštevanjem potreb po mrežnem povezovanju na ravni EU.

[Javni razpis]

3.3.1.3   Naložbe na področju zdravja (Priloga – točki 2.1.1 in 2.1.2)

| — | Analitična študija, da se ugotovi povezava med naložbami za boljše zdravje (vključno z zdravstvenimi sistemi) ter gospodarsko rastjo in razvojem. (Priloga – točka 2.1.1)
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Analitična študija, da se ugotovi povezava med naložbami za boljše zdravje (vključno z zdravstvenimi sistemi) ter gospodarsko rastjo in razvojem. (Priloga – točka 2.1.1)

[Javni razpis]

| — | Spodbujanje naložb na področju zdravja v državah članicah in regijah EU z izmenjavo dobrih praks ter sodelovanjem z institucijami in organi EU (npr. Evropsko investicijsko banko), mednarodnimi organizacijami, podjetji v zasebni lasti in nevladnimi organizacijami. (Priloga – točka 2.1.2)
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje naložb na področju zdravja v državah članicah in regijah EU z izmenjavo dobrih praks ter sodelovanjem z institucijami in organi EU (npr. Evropsko investicijsko banko), mednarodnimi organizacijami, podjetji v zasebni lasti in nevladnimi organizacijami. (Priloga – točka 2.1.2)

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Pobude za opredelitev najboljših praks, da se izboljšata učinkovitost in trajnost regionalnih naložb na področju zdravja. (Priloga – točka 2.1.2)
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Pobude za opredelitev najboljših praks, da se izboljšata učinkovitost in trajnost regionalnih naložb na področju zdravja. (Priloga – točka 2.1.2)

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.3.1.4   Zmanjšanje neenakosti na področju zdravja (Priloga – točka 2.1.2)

| — | Razvoj in razširjanje dobre prakse v zvezi s strategijami za odpravo neenakosti na področju zdravja med državami članicami in regijami držav, ki sodelujejo v programu, ter v njih.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj in razširjanje dobre prakse v zvezi s strategijami za odpravo neenakosti na področju zdravja med državami članicami in regijami držav, ki sodelujejo v programu, ter v njih.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razvoj in izmenjava dobre prakse zdravstvenih sistemov pri obravnavanju neenakosti na področju zdravja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj in izmenjava dobre prakse zdravstvenih sistemov pri obravnavanju neenakosti na področju zdravja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Študija o razsežnosti in posledicah neenakosti na področju zdravstvenega stanja in zagotavljanja zdravstvenih storitev med državami članicami. |
| --- | --- |

—

Študija o razsežnosti in posledicah neenakosti na področju zdravstvenega stanja in zagotavljanja zdravstvenih storitev med državami članicami.

| — | Organizacijska in tehnična podpora za mrežno povezovanje na ravni EU, da se obravnavajo neenakosti na področju zdravja.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Organizacijska in tehnična podpora za mrežno povezovanje na ravni EU, da se obravnavajo neenakosti na področju zdravja.

[Javni razpis]

3.3.1.5   Spodbujanje sodelovanja glede vprašanj čezmejne oskrbe (Priloga – točka 2.1.2)

| — | Merjenje ustreznosti zdravljenja v sistemih zdravstvenega varstva v EU: merjenje primerljivosti nacionalnih meril in postopkov sprejemanja odločitev, sprejetih za povračilo stroškov/akreditacijo za zdravstvene posege.
  [Javni razpis/sporazum o neposrednih donacijah z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike] |
| --- | --- |

—

Merjenje ustreznosti zdravljenja v sistemih zdravstvenega varstva v EU: merjenje primerljivosti nacionalnih meril in postopkov sprejemanja odločitev, sprejetih za povračilo stroškov/akreditacijo za zdravstvene posege.

[Javni razpis/sporazum o neposrednih donacijah z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike]

3.3.2   Spodbujanje bolj zdravih načinov življenja ter zmanjšanje števila hudih bolezni in poškodb z obravnavanjem dejavnikov zdravja (Priloga – točka 2.2)

3.3.2.1   Otroci in mladi (Priloga – točka 2.2.1)

| — | Izvajanje pobude Komisije za zdravje mladih: zagotavljanje podpore sodelovanju držav članic in zainteresiranih strani ter mrežnemu povezovanju. |
| --- | --- |

—

Izvajanje pobude Komisije za zdravje mladih: zagotavljanje podpore sodelovanju držav članic in zainteresiranih strani ter mrežnemu povezovanju.

| — | Raziskava o pristopih samourejanja na področju odgovornega oglaševanja s posebnim poudarkom na zaščiti mladih.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Raziskava o pristopih samourejanja na področju odgovornega oglaševanja s posebnim poudarkom na zaščiti mladih.

[Javni razpis]

| — | Medijska kampanja o zdravih načinih življenja, ki se osredotoča na mlade in katere cilj je mladim omogočiti, da izberejo zdrav način življenja.
  [Skupni ukrepi] |
| --- | --- |

—

Medijska kampanja o zdravih načinih življenja, ki se osredotoča na mlade in katere cilj je mladim omogočiti, da izberejo zdrav način življenja.

[Skupni ukrepi]

| — | Razvoj vloge mladinskih organizacij, mladinskih delavcev, šol in izobraževalnih ustanov ter organizacij za poklicno usposabljanje pri spodbujanju zdravja mladih.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj vloge mladinskih organizacij, mladinskih delavcev, šol in izobraževalnih ustanov ter organizacij za poklicno usposabljanje pri spodbujanju zdravja mladih.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Spodbujanje zdravja ter preprečevanje poškodb in bolezni mladih pri delu.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje zdravja ter preprečevanje poškodb in bolezni mladih pri delu.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Dejavnosti za spodbujanje zdravja, ki obravnavajo potrebe mladih (starih 15 do 25 let), ki niso zaposleni in se ne izobražujejo.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Dejavnosti za spodbujanje zdravja, ki obravnavajo potrebe mladih (starih 15 do 25 let), ki niso zaposleni in se ne izobražujejo.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.3.2.2   Staranje (Priloga – točka 2.2.1)

| — | Študija o posledicah staranja na zdravstvene potrebe državljanov, tj. kako se morajo evropski zdravstveni sistemi prilagoditi, da bodo izpolnjevali zdravstvene potrebe starajoče se družbe (na podlagi obstoječih podatkov in analiz).
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Študija o posledicah staranja na zdravstvene potrebe državljanov, tj. kako se morajo evropski zdravstveni sistemi prilagoditi, da bodo izpolnjevali zdravstvene potrebe starajoče se družbe (na podlagi obstoječih podatkov in analiz).

[Javni razpis]

3.3.2.3   Zdravje na delovnem mestu (Priloga – točka 2.2.1)

| — | Izboljšanje zdravja pri delu, zlasti s spodbujanjem boljše organizacije dela in nadzora na delovnem mestu, ob upoštevanju gospodarskih vidikov.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izboljšanje zdravja pri delu, zlasti s spodbujanjem boljše organizacije dela in nadzora na delovnem mestu, ob upoštevanju gospodarskih vidikov.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.3.2.4   Prehrana in telesna aktivnost (Priloga – točka 2.2.1)

V skladu z Belo knjigo o prehrani in telesni aktivnosti (34) ter dejavnostmi Platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja:

| — | Izvajanje in izmenjava dobre prakse v zvezi z obsežnimi pobudami za obravnavanje zmanjšanja ravni nasičenih maščob, transmaščob, soli in sladkorja v predelanih živilih.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izvajanje in izmenjava dobre prakse v zvezi z obsežnimi pobudami za obravnavanje zmanjšanja ravni nasičenih maščob, transmaščob, soli in sladkorja v predelanih živilih.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Spodbujanje telesne aktivnosti prek infrastrukture in zdravih načinov življenja, urbanističnega/regionalnega načrtovanja ter boljše uporabe fizičnega okolja, s posebnim poudarkom na otrocih in mladih: spodbujanje in izmenjava dobre prakse na lokalni/regionalni ravni.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje telesne aktivnosti prek infrastrukture in zdravih načinov življenja, urbanističnega/regionalnega načrtovanja ter boljše uporabe fizičnega okolja, s posebnim poudarkom na otrocih in mladih: spodbujanje in izmenjava dobre prakse na lokalni/regionalni ravni.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Priprava pregleda različnih vrst pristopov lokalnih skupnostih k zmanjševanju debelosti pri otrocih na ravni EU, vključno s pobudami v okviru šol. |
| --- | --- |

—

Priprava pregleda različnih vrst pristopov lokalnih skupnostih k zmanjševanju debelosti pri otrocih na ravni EU, vključno s pobudami v okviru šol.

| — | Ocena Platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja kot modela za učinkovito sodelovanje v boju proti debelosti na ravni EU.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Ocena Platforme EU za ukrepanje glede prehrane, telesne aktivnosti in zdravja kot modela za učinkovito sodelovanje v boju proti debelosti na ravni EU.

[Javni razpis]

| — | Spodbujanje evropskega mrežnega povezovanja na področju telesne aktivnosti.
  [Sporazum o neposrednih donacijah s Svetovno zdravstveno organizacijo] |
| --- | --- |

—

Spodbujanje evropskega mrežnega povezovanja na področju telesne aktivnosti.

[Sporazum o neposrednih donacijah s Svetovno zdravstveno organizacijo]

3.3.2.5   Spolno zdravje in virus HIV/aids (Priloga – točka 2.2.1)

V skladu s Sporočilom Komisije o boju proti virusu HIV/aidsu (35) ter razvojem političnih pobud v zvezi z mladimi in spolnim zdravjem ter v okviru spodbujanja sodelovanja s tretjimi državami v Vzhodni Evropi v skladu s členom 12 Sklepa št. 1350/2007/ES o programu zdravja 2008–2013 bosta prednostno obravnavani naslednji področji.

Spolno zdravje (Priloga – točka 2.2.1)

| — | Prispevanje k boljšemu temeljnemu znanju o spolnem vedenju mladih v Evropi.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Prispevanje k boljšemu temeljnemu znanju o spolnem vedenju mladih v Evropi.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razvoj dejavnosti spodbujanja in krepitve obsežnega izobraževanja o spolnosti.
  [Donacija za poslovanje] |
| --- | --- |

—

Razvoj dejavnosti spodbujanja in krepitve obsežnega izobraževanja o spolnosti.

[Donacija za poslovanje]

| — | Prispevanje k razvoju in spodbujanju politik spolnega zdravja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Prispevanje k razvoju in spodbujanju politik spolnega zdravja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Prispevanje k preprečevanju spolno prenosljivih okužb.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Prispevanje k preprečevanju spolno prenosljivih okužb.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

HIV/aids

| — | Dejavnosti, ki so osredotočene na izvajanje vprašanj iz akcijskega načrta v zvezi s HIV/aidsom za 2005–2009, zlasti na dostop do testiranja, zdravljenja in oskrbe, na dejavnosti za izboljšanje razmer v Vzhodni Evropi, tudi v zvezi z odvisniki, ki si drogo vbrizgavajo, ter na spodbujanje zdravja mladih in skupin tveganja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Dejavnosti, ki so osredotočene na izvajanje vprašanj iz akcijskega načrta v zvezi s HIV/aidsom za 2005–2009, zlasti na dostop do testiranja, zdravljenja in oskrbe, na dejavnosti za izboljšanje razmer v Vzhodni Evropi, tudi v zvezi z odvisniki, ki si drogo vbrizgavajo, ter na spodbujanje zdravja mladih in skupin tveganja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razširjanje in izmenjava dobrih praks, da se okrepijo pobude za ozaveščanje in prispeva k razvoju prihodnjih evropskih politik (s posebnim poudarkom na strategijah za pogostejše odločanje skupin tveganja za testiranje na virus HIV).
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razširjanje in izmenjava dobrih praks, da se okrepijo pobude za ozaveščanje in prispeva k razvoju prihodnjih evropskih politik (s posebnim poudarkom na strategijah za pogostejše odločanje skupin tveganja za testiranje na virus HIV).

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Izboljšanje splošnih razmer v Vzhodni Evropi glede razvoja in izvajanja politike. Izboljšanje položaja ljudi, okuženih z virusom HIV/aidsom, s poudarkom na preprečevanju in projektih, ki so osredotočeni na dostopnost cenovno sprejemljivih zdravil proti retrovirusom.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Izboljšanje splošnih razmer v Vzhodni Evropi glede razvoja in izvajanja politike. Izboljšanje položaja ljudi, okuženih z virusom HIV/aidsom, s poudarkom na preprečevanju in projektih, ki so osredotočeni na dostopnost cenovno sprejemljivih zdravil proti retrovirusom.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Podpora mrež in skupin, ki se borijo proti virusu HIV/aidsu, pri čemer je posebna pozornost namenjena skupinam tveganja in razmeram v Vzhodni Evropi.
  [Donacija za poslovanje] |
| --- | --- |

—

Podpora mrež in skupin, ki se borijo proti virusu HIV/aidsu, pri čemer je posebna pozornost namenjena skupinam tveganja in razmeram v Vzhodni Evropi.

[Donacija za poslovanje]

| — | Ozaveščanje o virusu HIV/aidsu s posebnim poudarkom na Vzhodni Evropi: podpora Svetovni konferenci o aidsu leta 2010 na Dunaju.
  [Sporazum o neposrednih donacijah z UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Ozaveščanje o virusu HIV/aidsu s posebnim poudarkom na Vzhodni Evropi: podpora Svetovni konferenci o aidsu leta 2010 na Dunaju.

[Sporazum o neposrednih donacijah z UNAIDS]

3.3.2.6   Duševno zdravje (Priloga – točka 2.2.1)

V skladu s celovitim strateškim pristopom k duševnemu zdravju (36), kot je izraženo tudi v Evropskem paktu o duševnem zdravju in dobrem počutju (37):

| — | Razvoj partnerstev za ukrepanje, da se uporabijo mediji in internet za spodbujanje duševnega zdravja, preprečevanje motenj v duševnem zdravju in boj proti stigmi, s posebnim poudarkom na mladih in na delovnem mestu, ter za obravnavanje s tem povezanih izzivov, kot so samomorilsko in samouničujoče vedenje ter motnje hranjenja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj partnerstev za ukrepanje, da se uporabijo mediji in internet za spodbujanje duševnega zdravja, preprečevanje motenj v duševnem zdravju in boj proti stigmi, s posebnim poudarkom na mladih in na delovnem mestu, ter za obravnavanje s tem povezanih izzivov, kot so samomorilsko in samouničujoče vedenje ter motnje hranjenja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Spodbujanje izvajanja strategij EU na področju duševnega zdravja. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje izvajanja strategij EU na področju duševnega zdravja.

| — | Povzemanje gospodarskih, socialnih in zdravstvenih koristi ukrepov v zvezi z duševnim zdravjem za EU, s poudarkom na prednostnih temah Evropskega pakta o duševnem zdravju in dobrem počutju.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Povzemanje gospodarskih, socialnih in zdravstvenih koristi ukrepov v zvezi z duševnim zdravjem za EU, s poudarkom na prednostnih temah Evropskega pakta o duševnem zdravju in dobrem počutju.

[Javni razpis]

3.3.2.7   Preprečevanje odvisnosti (Priloga – točka 2.2.1)

Tobak

Razviti so ukrepi v skladu s splošnim pristopom EU na področju nadzora tobaka in Okvirno konvencijo o nadzoru tobaka.

| — | Študija o tobaku in odgovornosti za izdelke: natančno je treba pregledati ekonomska sredstva za krepitev odgovornosti za izdelke ter mehanizme za njeno izvajanje in uveljavljanje, da se izboljša internalizacija zunanjih stroškov kajenja. |
| --- | --- |

—

Študija o tobaku in odgovornosti za izdelke: natančno je treba pregledati ekonomska sredstva za krepitev odgovornosti za izdelke ter mehanizme za njeno izvajanje in uveljavljanje, da se izboljša internalizacija zunanjih stroškov kajenja.

| — | Študija o zakonodaji na področju prodaje tobačnih izdelkov, da se zaščitijo mladi.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Študija o zakonodaji na področju prodaje tobačnih izdelkov, da se zaščitijo mladi.

[Javni razpis]

| — | Krepitev zmogljivosti na področju strategij za nadzor tobaka v vseh politikah, zlasti na področjih obdavčevanja in nedovoljene trgovine.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Krepitev zmogljivosti na področju strategij za nadzor tobaka v vseh politikah, zlasti na področjih obdavčevanja in nedovoljene trgovine.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Razvoj inovativnih strategij in najboljših praks, vključno s programi za usposabljanje učiteljev in zdravstvenih delavcev, v zvezi z vsemi vrstami metod in storitev za preprečevanje in prenehanje uživanja tobačnih izdelkov. Pri razvoju takih strategij in programov je treba ustrezno upoštevati vidik spola, neenakosti na področju zdravja, ključna okolja in ciljne skupine.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj inovativnih strategij in najboljših praks, vključno s programi za usposabljanje učiteljev in zdravstvenih delavcev, v zvezi z vsemi vrstami metod in storitev za preprečevanje in prenehanje uživanja tobačnih izdelkov. Pri razvoju takih strategij in programov je treba ustrezno upoštevati vidik spola, neenakosti na področju zdravja, ključna okolja in ciljne skupine.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Podpora pri izvajanju direktiv o tobaku, zlasti v zvezi s sestavinami tobaka in slikovnimi opozorili: po sprejetju novih besedilnih opozoril je treba za izvajanje Direktive o tobačnih izdelkih v celoti posodobiti tudi slikovna opozorila.
  [Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem in javni razpis] |
| --- | --- |

—

Podpora pri izvajanju direktiv o tobaku, zlasti v zvezi s sestavinami tobaka in slikovnimi opozorili: po sprejetju novih besedilnih opozoril je treba za izvajanje Direktive o tobačnih izdelkih v celoti posodobiti tudi slikovna opozorila.

[Razpis prek sporazuma o izvajanju s Skupnim raziskovalnim središčem in javni razpis]

Alkohol (Priloga – točka 2.2.1)

V skladu s Sporočilom Komisije o strategiji EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (38) in za nadaljnji razvoj politik za zmanjševanje škode zaradi uživanja alkohola bo posebna pozornost namenjena projektom, ki se osredotočajo na:

| — | Alkohol in delovna mesta: opredelitev in zbiranje dobre prakse za učinkovite ukrepe na tem področju z vključitvijo delodajalcev (in njihovih organizacij), sindikatov in zdravstvenih delavcev. To mora vključevati razvoj možnosti za uporabo dobre prakse v širšem obsegu in opredelitev vrzeli v sedanjih pristopih.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Alkohol in delovna mesta: opredelitev in zbiranje dobre prakse za učinkovite ukrepe na tem področju z vključitvijo delodajalcev (in njihovih organizacij), sindikatov in zdravstvenih delavcev. To mora vključevati razvoj možnosti za uporabo dobre prakse v širšem obsegu in opredelitev vrzeli v sedanjih pristopih.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Omejevanje uživanja alkohola pri mladoletnikih: opredelitev in zbiranje dobre prakse v zvezi z vprašanji, kot je izobraževanje otrok, njihovih staršev in zaposlenih v trgovini na drobno. Zlasti je pomembno izvrševanje zakonskih starostnih omejitev pri prodaji alkohola.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Omejevanje uživanja alkohola pri mladoletnikih: opredelitev in zbiranje dobre prakse v zvezi z vprašanji, kot je izobraževanje otrok, njihovih staršev in zaposlenih v trgovini na drobno. Zlasti je pomembno izvrševanje zakonskih starostnih omejitev pri prodaji alkohola.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Dejavnosti v zvezi z vplivom tržnih komunikacij na uživanje alkohola, zlasti pri mladih, ter spremljanjem učinkovitosti in preglednosti mehanizmov samourejanja.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Dejavnosti v zvezi z vplivom tržnih komunikacij na uživanje alkohola, zlasti pri mladih, ter spremljanjem učinkovitosti in preglednosti mehanizmov samourejanja.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Prepovedane droge (Priloga – točka 2.2.1)

V skladu s strategijo EU za boj proti drogam in akcijskimi načrti na področju drog (39), programom za preprečevanje uporabe drog in obveščanje (40) ter Priporočilom Sveta 2003/488/ES z dne 18. junija 2003 o preprečevanju in zmanjševanju zdravstvenega tveganja, povezanega z odvisnostjo od drog (41):

je treba razviti, izvajati in vrednotiti dejavnosti za zmanjševanje povpraševanja po drogah, zlasti:

| — | Preprečevanje prvega/eksperimentalnega uživanja drog med mladimi v različnih okoljih, ob upoštevanju medsebojne povezave z drugimi zdravstvenimi (vključno z duševnim zdravjem) in socialnimi vprašanji (npr. socialna izključenost).
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Preprečevanje prvega/eksperimentalnega uživanja drog med mladimi v različnih okoljih, ob upoštevanju medsebojne povezave z drugimi zdravstvenimi (vključno z duševnim zdravjem) in socialnimi vprašanji (npr. socialna izključenost).

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Preprečevanje uživanja več različnih drog, natančneje hkratno uživanje alkohola, vključno s preprečevanjem vožnje pod vplivom alkohola in drog, ob upoštevanju preteklega dela na tem področju v okviru ukrepov za varnost v cestnem prometu.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Preprečevanje uživanja več različnih drog, natančneje hkratno uživanje alkohola, vključno s preprečevanjem vožnje pod vplivom alkohola in drog, ob upoštevanju preteklega dela na tem področju v okviru ukrepov za varnost v cestnem prometu.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Selektivni in inovativni pristopi preprečevanja z uporabo orodij informacijske tehnologije za uporabnike drog, ki se problematično vedejo.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Selektivni in inovativni pristopi preprečevanja z uporabo orodij informacijske tehnologije za uporabnike drog, ki se problematično vedejo.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.3.2.8   Preprečevanje hudih in redkih bolezni (Priloga – točka 2.2.2)

Rak

| — | Razvoj kazalnikov ali indeksov, zlasti v zvezi z rakom, za večjo podporo ukrepom glede raka po vsej EU.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj kazalnikov ali indeksov, zlasti v zvezi z rakom, za večjo podporo ukrepom glede raka po vsej EU.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

Redke bolezni

| — | Razvoj evropskega sodelovanja na področju redkih bolezni, zlasti v zvezi z njihovim priznanjem, izmenjanimi informacijami o njih ter čezmejnim sodelovanjem pri diagnosticiranju in zdravljenju, prek evropskih referenčnih mrež.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj evropskega sodelovanja na področju redkih bolezni, zlasti v zvezi z njihovim priznanjem, izmenjanimi informacijami o njih ter čezmejnim sodelovanjem pri diagnosticiranju in zdravljenju, prek evropskih referenčnih mrež.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Izvajanje Sporočila Komisije COM(2008) 679 konč. – Redke bolezni: izzivi za Evropo:






  — | ocena prakse presejalnih testov za novorojenčke v državah članicah, |
| --- | --- | --- |

—

Izvajanje Sporočila Komisije COM(2008) 679 konč. – Redke bolezni: izzivi za Evropo:

—

ocena prakse presejalnih testov za novorojenčke v državah članicah,

| — | ureditev informacij, diagnosticiranja in zdravljenja v zbirkah z uporabo evropskih pobud (zlasti Orphaneta). |
| --- | --- |

—

ureditev informacij, diagnosticiranja in zdravljenja v zbirkah z uporabo evropskih pobud (zlasti Orphaneta).

[Javni razpis]

| — | Podpora pilotnim evropskim referenčnim mrežam in mrežam informacij.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte/donacija za poslovanje] |
| --- | --- |

—

Podpora pilotnim evropskim referenčnim mrežam in mrežam informacij.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte/donacija za poslovanje]

3.3.2.9   Zdravo okolje (Priloga – točka 2.2.3)

V skladu z evropskim akcijskim načrtom za okolje in zdravje (42):

| — | Količinska opredelitev emisij ključnih onesnaževal zraka v zaprtih prostorih iz potrošniških proizvodov, kot so izdelki za osebno nego in čiščenje, tobačni dim iz okolja (ETS), obveščanje o vzorcih uporabe teh izdelkov v državah članicah EU.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Količinska opredelitev emisij ključnih onesnaževal zraka v zaprtih prostorih iz potrošniških proizvodov, kot so izdelki za osebno nego in čiščenje, tobačni dim iz okolja (ETS), obveščanje o vzorcih uporabe teh izdelkov v državah članicah EU.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

| — | Študije o pričakovanem vplivu ukrepov na kakovost zraka v zaprtih prostorih, elektromagnetnih poljih ter usposabljanju strokovnjakov na področju okolja in zdravja.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Študije o pričakovanem vplivu ukrepov na kakovost zraka v zaprtih prostorih, elektromagnetnih poljih ter usposabljanju strokovnjakov na področju okolja in zdravja.

[Javni razpis]

| — | Razvoj z zdravjem povezanih evropskih smernic glede prezračevanja v domovih, pisarnah ter na javnih mestih, kot so šole in domovi za ostarele. Te smernice bi morale državam članicam pomagati pri pregledu obstoječih gradbenih predpisov in praks glede energetske učinkovitosti stavb.
  [Razpis za zbiranje predlogov za projekte] |
| --- | --- |

—

Razvoj z zdravjem povezanih evropskih smernic glede prezračevanja v domovih, pisarnah ter na javnih mestih, kot so šole in domovi za ostarele. Te smernice bi morale državam članicam pomagati pri pregledu obstoječih gradbenih predpisov in praks glede energetske učinkovitosti stavb.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.3.2.10   Preprečevanje poškodb (43) (Priloga – točka 2.2.4)

Krepitev povezovanja dobrih praks na sedmih prednostnih področjih, izpostavljenih v Priporočilu Sveta z dne 31. maja 2007 o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti (44), da se spodbujajo usmerjeni ukrepi v vseh državah članicah.

[Razpis za zbiranje predlogov za projekte]

3.4   Prednostni ukrepi za tretji cilj „Zbiranje in širjenje zdravstvenih informacij in znanja“

3.4.1   Izmenjava znanja in najboljše prakse (Priloga – točka 3.1.2)

| — | Lajšanje izmenjave znanja in najboljše prakse ter zagotavljanje tehnične pomoči (partnerstvo, svetovanje) med državami članicami in državami, ki sodelujejo v programu.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Lajšanje izmenjave znanja in najboljše prakse ter zagotavljanje tehnične pomoči (partnerstvo, svetovanje) med državami članicami in državami, ki sodelujejo v programu.

[Javni razpis]

| — | Krepitev strokovnega znanja, ki je že razvito na področju ocene zdravstvenih tehnologij, zagotavljanje nadaljevanja in razvoja ocene zdravstvenih tehnologij v EU, vključno z delom v zvezi z relativno učinkovitostjo zdravil.
  [Skupni ukrep] |
| --- | --- |

—

Krepitev strokovnega znanja, ki je že razvito na področju ocene zdravstvenih tehnologij, zagotavljanje nadaljevanja in razvoja ocene zdravstvenih tehnologij v EU, vključno z delom v zvezi z relativno učinkovitostjo zdravil.

[Skupni ukrep]

3.4.2   Zbiranje, analiza in razširjanje zdravstvenih informacij (Priloga – točka 3.2.1)

| — | Zbiranje podatkov o dojemanju zdravja in dobrega počutja na ravni mest v 75 mestih v EU, na Hrvaškem in v Turčiji prek raziskave dojemanja v okviru projekta Predstavitev mest – Urban Audit.
  [Nadaljnji prenos na GD za regionalno politiko] |
| --- | --- |

—

Zbiranje podatkov o dojemanju zdravja in dobrega počutja na ravni mest v 75 mestih v EU, na Hrvaškem in v Turčiji prek raziskave dojemanja v okviru projekta Predstavitev mest – Urban Audit.

[Nadaljnji prenos na GD za regionalno politiko]

| — | Izvajanje modulov GD za zdravje in varstvo potrošnikov (tobak, organi, protimikrobna odpornost, cepljenje, cepljenje proti sezonski gripi) v orodjih za raziskave Komisije.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Izvajanje modulov GD za zdravje in varstvo potrošnikov (tobak, organi, protimikrobna odpornost, cepljenje, cepljenje proti sezonski gripi) v orodjih za raziskave Komisije.

[Javni razpis]

3.4.2.1   Evropski sistem zdravstvenih informacij (Priloga – točka 3.2.1)

| — | Skupni ukrep za izvajanje pilotne evropske raziskave v zvezi z zdravstvenimi pregledi.
  [Skupni ukrep] |
| --- | --- |

—

Skupni ukrep za izvajanje pilotne evropske raziskave v zvezi z zdravstvenimi pregledi.

[Skupni ukrep]

| — | Izboljšanje ali oblikovanje trajnostnih sistemov obveščanja o hudih in kroničnih boleznih ter stanjih, kot so bolezni srca in ožilja, motnje avtističnega spektra in nevrodegenerativna stanja/demence, in oralnem zdravju. Razvoj kontrolnih mrež, usklajevanje registrov in informacij o odpuščanju bolnikov iz bolnišnic ter uporaba raziskav o zdravju.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Izboljšanje ali oblikovanje trajnostnih sistemov obveščanja o hudih in kroničnih boleznih ter stanjih, kot so bolezni srca in ožilja, motnje avtističnega spektra in nevrodegenerativna stanja/demence, in oralnem zdravju. Razvoj kontrolnih mrež, usklajevanje registrov in informacij o odpuščanju bolnikov iz bolnišnic ter uporaba raziskav o zdravju.

[Javni razpis]

| — | Pregled mednarodne klasifikacije bolezni.
  [Neposredni sporazum s Svetovno zdravstveno organizacijo/javni razpis] |
| --- | --- |

—

Pregled mednarodne klasifikacije bolezni.

[Neposredni sporazum s Svetovno zdravstveno organizacijo/javni razpis]

| — | Zbiranje in analiza kliničnih podatkov, ki zagotavljajo informacije o razširjenosti kontaktnega dermatitisa in obolevnosti za kontaktnim dermatitisom v Evropi, ter poročanje o teh podatkih.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Zbiranje in analiza kliničnih podatkov, ki zagotavljajo informacije o razširjenosti kontaktnega dermatitisa in obolevnosti za kontaktnim dermatitisom v Evropi, ter poročanje o teh podatkih.

[Javni razpis]

| — | Večletni okvir za nadaljnji razvoj in izboljšanje podatkov, kazalnikov in analiz v zvezi z zdravjem in zlasti zdravstvenim varstvom v sodelovanju z OECD v podporo delu Odbora za zdravje OECD.
  [Sporazum o neposrednih donacijah z OECD] |
| --- | --- |

—

Večletni okvir za nadaljnji razvoj in izboljšanje podatkov, kazalnikov in analiz v zvezi z zdravjem in zlasti zdravstvenim varstvom v sodelovanju z OECD v podporo delu Odbora za zdravje OECD.

[Sporazum o neposrednih donacijah z OECD]

| — | Večletni okvir za razvoj ter izboljšanje informacij in analiz z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike.
  [Sporazum o neposrednih donacijah z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike] |
| --- | --- |

—

Večletni okvir za razvoj ter izboljšanje informacij in analiz z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike.

[Sporazum o neposrednih donacijah z Evropskim observatorijem za zdravstvene sisteme in politike]

| — | Sporazum o neposrednih donacijah mreže za zdravstvene dokaze (Health Evidence Network), ki deluje v okviru Svetovne zdravstvene organizacije, da se podpre sistem zdravstvenih informacij in znanja.
  [Sporazum o neposrednih donacijah s Svetovno zdravstveno organizacijo] |
| --- | --- |

—

Sporazum o neposrednih donacijah mreže za zdravstvene dokaze (Health Evidence Network), ki deluje v okviru Svetovne zdravstvene organizacije, da se podpre sistem zdravstvenih informacij in znanja.

[Sporazum o neposrednih donacijah s Svetovno zdravstveno organizacijo]

| — | Vzpostavitev mehanizmov za zbiranje najnovejših podatkov, informacij, dokazov in tehničnih nasvetov o posameznih zdravstvenih temah.
  [Javni razpis] |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev mehanizmov za zbiranje najnovejših podatkov, informacij, dokazov in tehničnih nasvetov o posameznih zdravstvenih temah.

[Javni razpis]

3.4.2.2   Razširjanje in uporaba zdravstvenih informacij (Priloga – točka 3.2.2)

| — | Ukrepi v zvezi z razširjanjem in uporabo zdravstvenih informacij:






  — | analiza uporabnikov zdravstvenih informacij EU in njihove potrebe po informacijah, |
| --- | --- | --- |

—

Ukrepi v zvezi z razširjanjem in uporabo zdravstvenih informacij:

—

analiza uporabnikov zdravstvenih informacij EU in njihove potrebe po informacijah,

| — | poskusno izvajanje mehanizmov za izboljšanje ter spremljanje razširjanja in uporabe informacij, ki so povezane z zdravjem in se zagotavljajo prek Komisije, s strani različnih zainteresiranih strani, |
| --- | --- |

—

poskusno izvajanje mehanizmov za izboljšanje ter spremljanje razširjanja in uporabe informacij, ki so povezane z zdravjem in se zagotavljajo prek Komisije, s strani različnih zainteresiranih strani,

| — | zagotavljanje povzetkov zdravstvenih informacij, povezanih s ključnimi cilji in prednostnimi nalogami zdravstvene strategije; ključni predlogi in ukrepi Komisije na področju zdravja ter splošne zdravstvene razmere v državah članicah, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje povzetkov zdravstvenih informacij, povezanih s ključnimi cilji in prednostnimi nalogami zdravstvene strategije; ključni predlogi in ukrepi Komisije na področju zdravja ter splošne zdravstvene razmere v državah članicah,

| — | razvoj in upravljanje portala EU Javno zdravje in drugih orodij informacijske tehnologije za zbiranje in razširjanje zdravstvenih informacij. |
| --- | --- |

—

razvoj in upravljanje portala EU Javno zdravje in drugih orodij informacijske tehnologije za zbiranje in razširjanje zdravstvenih informacij.

[Javni razpis]

| — | Dejavnosti obveščanja na področju zdravja, vključno s:






  — | programom zdravja (2008–2013): podpora dejavnostim, katerih cilj je obveščati o rezultatih dejavnosti, financiranih v okviru Sklepa o programu, |
| --- | --- | --- |

—

Dejavnosti obveščanja na področju zdravja, vključno s:

—

programom zdravja (2008–2013): podpora dejavnostim, katerih cilj je obveščati o rezultatih dejavnosti, financiranih v okviru Sklepa o programu,

| — | program javnega zdravja (2003–2008): končno poročilo in razširjanje rezultatov programa, |
| --- | --- |

—

program javnega zdravja (2003–2008): končno poročilo in razširjanje rezultatov programa,

| — | dejavnosti obveščanja o prednostnih nalogah politik Komisije za izvajanje zdravstvene strategije EU, vključno s kampanjo Evropa za bolnike v obliki nagrade EU za novinarstvo na področju zdravja. |
| --- | --- |

—

dejavnosti obveščanja o prednostnih nalogah politik Komisije za izvajanje zdravstvene strategije EU, vključno s kampanjo Evropa za bolnike v obliki nagrade EU za novinarstvo na področju zdravja.

[Javni razpis]

3.4.3   Analiza in poročanje (Priloga – točka 3.2.3)

| — | Ukrepi:






  — | analiza pomembnosti zdravja za druge politike in vprašanja, kot je program lizbonske strategije, socialna vprašanja, gospodarska rast in trajnostni razvoj, potrošniki, regionalni razvoj in kohezija, okolje, promet in izobraževanje, |
| --- | --- | --- |

—

Ukrepi:

—

analiza pomembnosti zdravja za druge politike in vprašanja, kot je program lizbonske strategije, socialna vprašanja, gospodarska rast in trajnostni razvoj, potrošniki, regionalni razvoj in kohezija, okolje, promet in izobraževanje,

| — | poročanje o štirih ključnih vprašanjih: zdravje moških, kostno-mišična obolenja, bolezni srca in ožilja ter zdravje otrok (1–12 let). |
| --- | --- |

—

poročanje o štirih ključnih vprašanjih: zdravje moških, kostno-mišična obolenja, bolezni srca in ožilja ter zdravje otrok (1–12 let).

[Javni razpis]

---

(1)  Okvirni znesek po odobritvi organa za izvajanje proračuna.

(2)  Okvirni znesek: to je najvišji možni znesek in je odvisen od dejanskega zneska prispevka, ki ga plačajo države EGP/Efte in države kandidatke.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(5)  Sklep Komisije 2008/721/ES (UL L 241, 10.9.2008, str. 21).

(6)  Sklep Komisije z dne 15. marca 2005 o notranjih pravilih za izvajanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti (oddelek Komisije).

(7)  Glej http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Odločba Sveta 2002/834/ES z dne 30. septembra 2002 o sprejetju posebnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev: Povezovanje in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora (2002–2006), (UL L 294, 29.10.2002, str. 1). Z javnim zdravjem povezani projekti iz šestega okvirnega programa v okviru znanstvene podpore za politike – CORDIS spletna stran: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Glej http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm – COM(2007) 630 konč., z dne 23. oktobra 2007.

(10)  Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 3.10.1998, str. 1).

(11)  Predlogi, prejeti v okviru razpisov programa zdravja, se ne smejo prekrivati s predlogi v pristojnosti ECDC. Strateški večletni program ECDC 2007–2013 je na voljo na spletni strani: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Prednostne naloge Odbora za zdravstveno varnost za 2008–2013 so navedene na spletni strani: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Dodatni podatki so na voljo na: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Glej načrt Svetovne zdravstvene organizacije za odpravo ošpic in rdečk: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Glej resolucijo Svetovne zdravstvene organizacije o sezonskem cepljenju proti gripi: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Glej strokovni nasvet ECDC o sezonskem cepljenju proti gripi pri otrocih: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf Glej strokovni nasvet o HPV na: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf Glej strokovni nasvet o sezonski gripi v zvezi s skupinami tveganja na: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Glej spodaj „srečanje o strategiji cepljenja“.

(18)  Glej spletno stran Europa http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Skupno raziskovalno središče je organizacija, ki temelji na raziskavah in podpira politiko, ter je sestavni del Evropske komisije. Zagotavlja strokovno svetovanje ter tehnično znanje in izkušnje za podporo različnih politik EU, vključno z nevarnostmi za zdravje. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  Mreža poročevalcev EU deluje pod okriljem Odbora za varovanje zdravja. Njegove naloge se osredotočajo na krizno obveščanje, vključno z vidiki pripravljenosti obveščanja, o vprašanjih v zvezi z nevarnostmi za zdravje. Omrežje obvešča tudi o obvladovanju tveganja, ki vključuje reaktivno obveščanje v krizi, na primer pripravljanje prispevkov za objavo v internetu med dogodkom ali uskladitev sporočil, ki se lahko uporabijo pri dogodku.

(22)  Prvo ministrsko srečanje pobude za globalno zdravstveno varnost, na katerem se je razpravljalo o globalni zdravstveni varnosti, je potekalo novembra 2001 v Ottawi. Svetovna zdravstvena organizacija je tehnična svetovalka te pobude, Evropska komisija pa članica. Akcijski skupini za globalno zdravstveno varnost, sestavljeni iz strokovnjakov, je bila dodeljena naloga oblikovanja predlogov in konkretnih ukrepov za izboljšanje globalne zdravstvene varnosti. Ta akcijska skupina služi tudi kot omrežje za hitro obveščanje/odzivanje v primeru krize. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Zelena knjiga „Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU“ z dne 29. junija 2007 (glej str. 16 o zdravstvenih vidikih): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24)  Podatki o Beli knjigi o prilagajanju podnebnim spremembam so na voljo na naslednjih povezavah: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Referenčni dokument je akcijski načrt ECDC o tuberkulozi: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf Glej tudi berlinsko deklaracijo o tuberkulozi: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Načrt o odpravi tuberkuloze v 18 državah z visoko prednostjo v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Glej str. 107–115 v poročilu ECDC o stanju nalezljivih bolezni v EU in državah EGP/Efte: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Mednarodni zdravstveni predpisi 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  UL L 21, 26.1.2000, str. 32.

(30)  UL L 117, 1.5.2008, str. 40.

(31)  Priporočilo Sveta 2002/77/ES z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v medicini (UL L 34, 5.2.2002, str. 13).

Poročilo Komisije Svetu na podlagi poročil držav članic o izvajanju Priporočila Sveta (2002/77/ES) o preudarni rabi protimikrobnih sredstev v medicini (22. december 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Glej http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu (COM(2005) 654 konč. z dne 15. decembra 2005).

(36)  Zelena knjiga „Izboljšanje duševnega zdravja prebivalstva: pot k strategiji na področju duševnega zdravja za EU“ (COM(2005) 484 konč. z dne 14. oktobra 2005).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  COM(2006) 625 z dne 24. oktobra 2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  UL L 165, 3.7.2003, str. 31.

(42)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Evropski akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010 (COM(2004) 416 konč. z dne 9. junija 2004).

(43)  Dejavnosti, ki se izvajajo za zmanjšanje škode zaradi uživanja alkohola (glej zgoraj), in zlasti tiste, katerih cilj je omejiti vožnjo pod vplivom alkohola, bodo prav tako prispevale k preprečevanju poškodb.

(44)  UL C 164, 18.7.2007, str. 1.

---

PRILOGA II

Splošna načela ter merila za izbiro in dodelitev ter druga merila v zvezi s finančnimi prispevki za ukrepe drugega programa skupnosti na področju zdravja (2008–2013)

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV ZA PROJEKTE

Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007, člen 4(1)(a)

Ta dokument se uporablja le za sofinanciranje posameznih ukrepov iz drugega programa zdravja z donacijami po razpisih za zbiranje predlogov.

1.   SPLOŠNA NAČELA

1.   Finančna uredba in njena pravila za izvajanje sta referenčna dokumenta za izvajanje drugega programa zdravja.

2.   Donacije morajo biti v skladu z naslednjimi načeli:

| — | pravilom o sofinanciranju: zahteva se zunanje sofinanciranje iz vira, ki niso sredstva Skupnosti, ali z lastnimi sredstvi upravičenca ali finančnimi viri tretje stranke. Prispevki v naravi od tretjih strank se lahko štejejo kot sofinanciranje, kadar so potrebni ali ustrezni (člen 113 finančne uredbe in člen 172 pravil za izvajanje), |
| --- | --- |

—

pravilom o sofinanciranju: zahteva se zunanje sofinanciranje iz vira, ki niso sredstva Skupnosti, ali z lastnimi sredstvi upravičenca ali finančnimi viri tretje stranke. Prispevki v naravi od tretjih strank se lahko štejejo kot sofinanciranje, kadar so potrebni ali ustrezni (člen 113 finančne uredbe in člen 172 pravil za izvajanje),

| — | pravilom o neprofitnosti: namen ali učinek donacije ne sme biti ustvarjanje dobička upravičenca (člen 109(2) finančne uredbe in člen 165 pravil za izvajanje), |
| --- | --- |

—

pravilom o neprofitnosti: namen ali učinek donacije ne sme biti ustvarjanje dobička upravičenca (člen 109(2) finančne uredbe in člen 165 pravil za izvajanje),

| — | pravilom neveljavnosti za nazaj: stroški, ki se financirajo, morajo nastati po podpisu pogodbe. V izjemnih primerih je sprejemljivo upoštevati stroške, ki so nastali po datumu predložitve vloge za donacijo, vendar ne pred tem datumom (člen 112 finančne uredbe), |
| --- | --- |

—

pravilom neveljavnosti za nazaj: stroški, ki se financirajo, morajo nastati po podpisu pogodbe. V izjemnih primerih je sprejemljivo upoštevati stroške, ki so nastali po datumu predložitve vloge za donacijo, vendar ne pred tem datumom (člen 112 finančne uredbe),

| — | pravilom o nekumulaciji: nepovratna sredstva se lahko dodelijo za posamezni ukrep, ki ga posamezni upravičenec izvede, le enkrat na finančno leto (člen 111 finančne uredbe) (1). |
| --- | --- |

—

pravilom o nekumulaciji: nepovratna sredstva se lahko dodelijo za posamezni ukrep, ki ga posamezni upravičenec izvede, le enkrat na finančno leto (člen 111 finančne uredbe) (1).

3.   Predlogi ukrepov (projekti) bodo ocenjeni na podlagi treh kategorij meril:

| — | meril za izključitev in upravičenost, za oceno upravičenosti – člen 114 finančne uredbe, |
| --- | --- |

—

meril za izključitev in upravičenost, za oceno upravičenosti – člen 114 finančne uredbe,

| — | meril za izbiro, za oceno finančne in operativne sposobnosti prosilca, da izvede predlagani ukrep – člen 115 finančne uredbe, |
| --- | --- |

—

meril za izbiro, za oceno finančne in operativne sposobnosti prosilca, da izvede predlagani ukrep – člen 115 finančne uredbe,

| — | meril za dodelitev, za oceno kakovosti predloga ob upoštevanju njegovih stroškov. |
| --- | --- |

—

meril za dodelitev, za oceno kakovosti predloga ob upoštevanju njegovih stroškov.

Te tri kategorije meril bodo v postopku ocenjevanja uporabljene zaporedoma. Projekt, ki ne izpolnjuje zahtev ene kategorije, se ne upošteva v naslednji fazi ocenjevanja in bo izključen.

4.   V zvezi z drugim programom zdravja bodo imeli prednost projekti, ki:

| — | so inovativni glede na trenutne razmere in se ne ponavljajo, |
| --- | --- |

—

so inovativni glede na trenutne razmere in se ne ponavljajo,

| — | na evropski ravni prinašajo dodatne koristi na področju javnega zdravja: projekti morajo ustrezno upoštevati ekonomijo obsega, vključiti ustrezno število držav upravičenk glede na obseg projekta in biti ustrezni tudi za uporabo drugod, |
| --- | --- |

—

na evropski ravni prinašajo dodatne koristi na področju javnega zdravja: projekti morajo ustrezno upoštevati ekonomijo obsega, vključiti ustrezno število držav upravičenk glede na obseg projekta in biti ustrezni tudi za uporabo drugod,

| — | prispevajo k razvoju politik Skupnosti na področju javnega zdravja in ga podpirajo, |
| --- | --- |

—

prispevajo k razvoju politik Skupnosti na področju javnega zdravja in ga podpirajo,

| — | namenjajo pozornost učinkoviti upravljavski strukturi, jasnemu postopku ocenjevanja in natančnemu opisu pričakovanih rezultatov, |
| --- | --- |

—

namenjajo pozornost učinkoviti upravljavski strukturi, jasnemu postopku ocenjevanja in natančnemu opisu pričakovanih rezultatov,

| — | vključujejo načrt za uporabo in razširjanje rezultatov na evropski ravni za ustrezne ciljne skupine. |
| --- | --- |

—

vključujejo načrt za uporabo in razširjanje rezultatov na evropski ravni za ustrezne ciljne skupine.

2.   MERILA ZA IZKLJUČITEV IN UPRAVIČENOST

1.   Prosilci bodo izključeni iz postopka dodelitve pri drugem programu zdravja, če:

| (a) | so bodisi v stečaju bodisi v postopku likvidacije, v sodnem postopku prisilne poravnave, so sklenili dogovor z upniki, so opustili poslovno dejavnost, so v postopku, ki je povezan z navedenimi zadevami, ali zanje veljajo katere koli podobne okoliščine, ki izhajajo iz sorodnega postopka, določenega z nacionalno zakonodajo ali predpisi; |
| --- | --- |

(a)

so bodisi v stečaju bodisi v postopku likvidacije, v sodnem postopku prisilne poravnave, so sklenili dogovor z upniki, so opustili poslovno dejavnost, so v postopku, ki je povezan z navedenimi zadevami, ali zanje veljajo katere koli podobne okoliščine, ki izhajajo iz sorodnega postopka, določenega z nacionalno zakonodajo ali predpisi;

| (b) | so bili pravnomočno obsojeni za prestopek v zvezi s svojim poklicnim ravnanjem; |
| --- | --- |

(b)

so bili pravnomočno obsojeni za prestopek v zvezi s svojim poklicnim ravnanjem;

| (c) | jim lahko naročnik na kakršni koli podlagi dokaže hujšo kršitev poslovnih pravil; |
| --- | --- |

(c)

jim lahko naročnik na kakršni koli podlagi dokaže hujšo kršitev poslovnih pravil;

| (d) | niso poravnali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu s zakonskimi predpisi države, v kateri imajo sedež, ali države, v kateri ima sedež odredbodajalec, ali države, v kateri naj bi se pogodba izvajala; |
| --- | --- |

(d)

niso poravnali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu s zakonskimi predpisi države, v kateri imajo sedež, ali države, v kateri ima sedež odredbodajalec, ali države, v kateri naj bi se pogodba izvajala;

| (e) | so bili s pravnomočno obsodbo obsojeni zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi ali kakršni koli drugi nezakoniti dejavnosti, škodljivi za finančne interese Skupnosti; |
| --- | --- |

(e)

so bili s pravnomočno obsodbo obsojeni zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi ali kakršni koli drugi nezakoniti dejavnosti, škodljivi za finančne interese Skupnosti;

| (f) | za njih zdaj veljajo upravne kazni iz člena 96(1) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(f)

za njih zdaj veljajo upravne kazni iz člena 96(1) finančne uredbe;

| (g) | so prejeli nezakonito pomoč, v zvezi s katero je Komisija sprejela negativno odločbo, ki vključuje nalog za izterjavo, in pomoč ni bila vrnjena v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2). |
| --- | --- |

(g)

so prejeli nezakonito pomoč, v zvezi s katero je Komisija sprejela negativno odločbo, ki vključuje nalog za izterjavo, in pomoč ni bila vrnjena v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2).

Dokazilo: kandidati predložijo pravilno podpisano in datirano častno izjavo, ki navaja, da predlagatelj ni v katerem od zgoraj navedenih položajev.

2.   Vsi predlogi, prejeti po preteku roka za oddajo ponudb, predlogi, ki so nepopolni ali ne izpolnjujejo uradnih zahtev iz razpisa za zbiranje predlogov, bodo iz drugega programa zdravja izključeni, razen v primeru očitnih napak v besedilu v smislu člena 178(2) pravil za izvajanje.

Vsaka vloga mora biti popolna in vsebovati vsaj naslednje dokumente:

| — | upravne podatke o glavnem partnerju in družabnikih, |
| --- | --- |

—

upravne podatke o glavnem partnerju in družabnikih,

| — | tehnični opis projekta, |
| --- | --- |

—

tehnični opis projekta,

| — | celotni proračun projekta in zahtevan delež sofinanciranja Skupnosti. |
| --- | --- |

—

celotni proračun projekta in zahtevan delež sofinanciranja Skupnosti.

Dokazilo: vsebina vloge.

3.   Ukrepi, ki so se že začeli pred dnevom, ko je bila vloga za nepovratna sredstva vpisana, bodo iz programa „javnega zdravja“ izključeni.

Dokazilo: datum začetka izvajanja ukrepa je treba navesti v vlogi za donacijo.

3.   MERILA ZA IZBIRO

Ocenjeni bodo le predlogi, ki izpolnjujejo zahteve meril za izključitev. Izpolnjena morajo biti vsa naslednja merila za izbiro.

1.   Finančna zmožnost

Prosilci morajo imeti stalna in zadostna sredstva za financiranje dejavnosti v obdobju, v katerem se izvaja dejavnost, in za udeležbo pri sofinanciranju.

Dokazilo: prosilci morajo predložiti izkaz poslovnega izida in bilanco stanja za zadnji dve zaključeni finančni leti.

Finančna zmožnost se ne preverja pri javnih organih ali mednarodnih javnih organizacijah, ustanovljenih na podlagi medvladnih sporazumov, ali posebnih agencijah, ki so jih take organizacije ustanovile.

2.   Operativna zmožnost

Prosilci morajo imeti strokovno usposobljene vire, znanje in kvalifikacije, ki so potrebni za izvedbo predlaganega ukrepa.

Dokazilo: prosilci morajo predložiti zadnje letno poročilo o delu organizacije, ki vključuje poslovne, finančne in tehnične podatke ter življenjepise vsega vključenega strokovnega osebja v vseh organizacijah, ki sodelujejo pri projektu.

3.   Dodatna dokumentacija, ki se predloži na zahtevo Komisije

Kadar je tako zahtevano, morajo prosilci predložiti zunanje revizijsko poročilo, ki ga je pripravil pooblaščeni revizor in ki potrjuje računovodske izkaze za zadnje razpoložljivo finančno leto in ocenjuje finančno sposobnost prosilca.

4.   MERILA ZA DODELITEV

Le predlogi, ki izpolnjujejo zahteve meril za izključitev in izbiro, bodo nadalje ocenjeni na podlagi naslednjih meril za dodelitev.

1.   Ustreznost projekta glede politike in vsebine (40 točk, prag: 20 točk)

| (a) | Prispevek projekta k drugemu programu Skupnosti na področju zdravja in njegovemu letnemu delovnemu načrtu v smislu izpolnjevanja ciljev in prednostnih nalog (8 točk). |
| --- | --- |

(a)

Prispevek projekta k drugemu programu Skupnosti na področju zdravja in njegovemu letnemu delovnemu načrtu v smislu izpolnjevanja ciljev in prednostnih nalog (8 točk).

| (b) | Strateška ustreznost v smislu ustreznosti za zdravstveno strategijo EU (3) ter v smislu pričakovanega prispevka k sedanjemu znanju in pomenu za zdravje (8 točk). |
| --- | --- |

(b)

Strateška ustreznost v smislu ustreznosti za zdravstveno strategijo EU (3) ter v smislu pričakovanega prispevka k sedanjemu znanju in pomenu za zdravje (8 točk).

| (c) | Dodana vrednost na evropski ravni na področju javnega zdravja (8 točk):






  — | vpliv na ciljne skupine, dolgoročne posledice in morebitni multiplikacijski učinki, kakor so dejavnosti, ki se ponavljajo, prenašajo in so vzdržne, |
| --- | --- | --- |

(c)

Dodana vrednost na evropski ravni na področju javnega zdravja (8 točk):

—

vpliv na ciljne skupine, dolgoročne posledice in morebitni multiplikacijski učinki, kakor so dejavnosti, ki se ponavljajo, prenašajo in so vzdržne,

| — | prispevek k ustreznim politikam EU in drugim programom, njihovo dopolnjevanje ter sinergija in skladnost z njimi. |
| --- | --- |

—

prispevek k ustreznim politikam EU in drugim programom, njihovo dopolnjevanje ter sinergija in skladnost z njimi.

| (d) | Ustreznost geografske zastopanosti (8 točk)
  Prosilci morajo zagotoviti, da je geografska zastopanost pri projektu ustrezna glede na njegove cilje, ter razložiti vlogo držav upravičenk kot partneric in ustreznost virov pri projektu ali ciljnih skupin, ki jih predstavljajo.
  Predlogi na nacionalni ali podnacionalni ravni (tj. tisti, ki vključujejo samo eno državo upravičenko ali regijo države) bodo zavrnjeni. |
| --- | --- |

(d)

Ustreznost geografske zastopanosti (8 točk)

Prosilci morajo zagotoviti, da je geografska zastopanost pri projektu ustrezna glede na njegove cilje, ter razložiti vlogo držav upravičenk kot partneric in ustreznost virov pri projektu ali ciljnih skupin, ki jih predstavljajo.

Predlogi na nacionalni ali podnacionalni ravni (tj. tisti, ki vključujejo samo eno državo upravičenko ali regijo države) bodo zavrnjeni.

| (e) | Ustreznost projekta v socialnem, kulturnem in političnem smislu (8 točk)
  Prosilci morajo projekt povezati z razmerami v vključenih državah ali na posameznih območjih ter zagotoviti skladnost predvidenih ukrepov s kulturo in pogledi ciljnih skupin. |
| --- | --- |

(e)

Ustreznost projekta v socialnem, kulturnem in političnem smislu (8 točk)

Prosilci morajo projekt povezati z razmerami v vključenih državah ali na posameznih območjih ter zagotoviti skladnost predvidenih ukrepov s kulturo in pogledi ciljnih skupin.

2.   Tehnična kakovost projekta (30 točk, prag: 15 točk)

| (a) | Dokazila (6 točk)
  Prosilci morajo vključiti analizo problema in jasno opisati dejavnike, vpliv, učinkovitost in izvedljivost predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(a)

Dokazila (6 točk)

Prosilci morajo vključiti analizo problema in jasno opisati dejavnike, vpliv, učinkovitost in izvedljivost predlaganih ukrepov.

| (b) | Vsebinska opredelitev (6 točk)
  Prosilci morajo jasno opisati namene in cilje ter ciljne skupine, vključno z ustreznimi zemljepisnimi dejavniki, metodami, pričakovanimi učinki in izidi. |
| --- | --- |

(b)

Vsebinska opredelitev (6 točk)

Prosilci morajo jasno opisati namene in cilje ter ciljne skupine, vključno z ustreznimi zemljepisnimi dejavniki, metodami, pričakovanimi učinki in izidi.

| (c) | Inovativnost, tehnično dopolnjevanje in izogibanje podvajanju drugih obstoječih ukrepov na ravni EU (6 točk)
  Prosilci morajo jasno opredeliti napredek, ki je v projektu predviden znotraj področja v zvezi z najsodobnejšimi dognanji, in zagotoviti, da ne bo niti neustreznega podvajanja niti prekrivanja, delnega ali celotnega, med projekti in dejavnostmi, že izvedenimi na evropski in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(c)

Inovativnost, tehnično dopolnjevanje in izogibanje podvajanju drugih obstoječih ukrepov na ravni EU (6 točk)

Prosilci morajo jasno opredeliti napredek, ki je v projektu predviden znotraj področja v zvezi z najsodobnejšimi dognanji, in zagotoviti, da ne bo niti neustreznega podvajanja niti prekrivanja, delnega ali celotnega, med projekti in dejavnostmi, že izvedenimi na evropski in mednarodni ravni.

| (d) | Ocenjevalna strategija (6 točk)
  Prosilci morajo jasno razložiti vrsto in ustreznost predlaganih metod ter izbranih kazalnikov. |
| --- | --- |

(d)

Ocenjevalna strategija (6 točk)

Prosilci morajo jasno razložiti vrsto in ustreznost predlaganih metod ter izbranih kazalnikov.

| (e) | Strategija razširjanja (6 točk)
  Prosilci morajo jasno opisati ustreznost predvidene strategije in predlagane metodologije, da se zagotovi možnost prenosa rezultatov in vzdržnost razširjanja. |
| --- | --- |

(e)

Strategija razširjanja (6 točk)

Prosilci morajo jasno opisati ustreznost predvidene strategije in predlagane metodologije, da se zagotovi možnost prenosa rezultatov in vzdržnost razširjanja.

3.   Upravljanje projekta in proračuna (30 točk, prag: 15 točk)

| (a) | Načrtovanje in organizacija projekta (5 točk)
  Prosilci morajo opisati dejavnosti, ki se bodo izvajale, časovni razpored in ciljne točke, rezultate, vrsto in razdelitev nalog, analizo tveganja. |
| --- | --- |

(a)

Načrtovanje in organizacija projekta (5 točk)

Prosilci morajo opisati dejavnosti, ki se bodo izvajale, časovni razpored in ciljne točke, rezultate, vrsto in razdelitev nalog, analizo tveganja.

| (b) | Organizacijska zmogljivost (5 točk)
  Prosilci morajo opisati upravljavsko strukturo, usposobljenost osebja, odgovornosti, notranje obveščanje, sprejemanje odločitev, spremljanje in nadzor. |
| --- | --- |

(b)

Organizacijska zmogljivost (5 točk)

Prosilci morajo opisati upravljavsko strukturo, usposobljenost osebja, odgovornosti, notranje obveščanje, sprejemanje odločitev, spremljanje in nadzor.

| (c) | Kakovost partnerstva (5 točk)
  Prosilci morajo opisati predvidena partnerstva v zvezi z obsegom, vlogami in pristojnostmi, odnosi med različnimi partnerji, sinergijo in dopolnjevanjem različnih partnerjev pri projektu in mrežno strukturo. |
| --- | --- |

(c)

Kakovost partnerstva (5 točk)

Prosilci morajo opisati predvidena partnerstva v zvezi z obsegom, vlogami in pristojnostmi, odnosi med različnimi partnerji, sinergijo in dopolnjevanjem različnih partnerjev pri projektu in mrežno strukturo.

| (d) | Komunikacijska strategija (5 točk)
  Prosilci morajo opredeliti komunikacijsko strategijo v smislu načrtovanja, ciljnih skupin, ustreznosti uporabljenih poti, prepoznavnost sofinanciranja EU. |
| --- | --- |

(d)

Komunikacijska strategija (5 točk)

Prosilci morajo opredeliti komunikacijsko strategijo v smislu načrtovanja, ciljnih skupin, ustreznosti uporabljenih poti, prepoznavnost sofinanciranja EU.

| (e) | Celotni in razdeljeni proračun, vključno s finančnim upravljanjem (10 točk, prag: 5 točk)
  Prosilci morajo zagotoviti, da je proračun ustrezen, primeren, sorazmeren in usklajen sam s seboj, med partnerji in s posebnimi cilji projekta. Proračun bo moral biti med partnerji razdeljen na najnižji ustrezni ravni, tako da ni preveč razdrobljen.
  Prosilci morajo navesti finančne kroge, pristojnosti, postopke poročanja in nadzor. |
| --- | --- |

(e)

Celotni in razdeljeni proračun, vključno s finančnim upravljanjem (10 točk, prag: 5 točk)

Prosilci morajo zagotoviti, da je proračun ustrezen, primeren, sorazmeren in usklajen sam s seboj, med partnerji in s posebnimi cilji projekta. Proračun bo moral biti med partnerji razdeljen na najnižji ustrezni ravni, tako da ni preveč razdrobljen.

Prosilci morajo navesti finančne kroge, pristojnosti, postopke poročanja in nadzor.

Vsi predlogi, ki ne bodo dosegli praga, bodo zavrnjeni.

Po opravljeni oceni se sestavi seznam predlogov, priporočenih za financiranje, ki se razvrstijo glede na skupno število dodeljenih točk. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev bo najvišje uvrščenim predlogom dodeljeno sofinanciranje. Preostali predlogi, ki so priporočeni za sofinanciranje, bodo uvrščeni na rezervni seznam.

---

(1)  To pomeni, da lahko Komisija za posamezni ukrep, ki ga en prosilec predloži za pridobitev nepovratnih sredstev, odobri sofinanciranje le enkrat letno, ne glede na trajanje ukrepa.

(2)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(3)  COM(2007) 630 konč.; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

PRILOGA III

Upravičenost do potnih stroškov in dnevnic

Te smernice se uporabljajo za povračilo potnih stroškov in dnevnic:

| — | za osebje, zaposleno pri upravičencu (glavnih in preostalih upravičencih) do donacij, in strokovnjake, ki jih upravičenec povabi k sodelovanju v delovnih skupinah, |
| --- | --- |

—

za osebje, zaposleno pri upravičencu (glavnih in preostalih upravičencih) do donacij, in strokovnjake, ki jih upravičenec povabi k sodelovanju v delovnih skupinah,

| — | kadar je to izrecno navedeno v naročilih storitev. |
| --- | --- |

—

kadar je to izrecno navedeno v naročilih storitev.

1.   Pavšalne dnevnice zajemajo vse stroške bivanja, nastale med službenim potovanjem, vključno s stroški za hotel, restavracije in lokalni prevoz (taksi in/ali javni prevoz). Obračunajo se za vse dni službenega potovanja na razdalji najmanj 100 km od običajnega delovnega mesta. Dnevnice se razlikujejo glede na državo, v kateri poteka službeno potovanje. Dnevne postavke ustrezajo seštevku dnevnice in najvišjih cen hotelov v skladu s Sklepom Komisije C(2004) 1313 (1), kakor je bil spremenjen.

2.   Za službena potovanja zunaj držav EU 27, držav pristopnic ali prosilk in držav Efte/EGP je potrebno predhodno soglasje Komisije. To soglasje je odvisno od namena službenega potovanja, stroškov in utemeljitve zanj.

3.   Povračilo potnih stroškov je upravičeno pod naslednjimi pogoji:

| — | potovanje mora biti opravljeno po najbližji in najcenejši poti, |
| --- | --- |

—

potovanje mora biti opravljeno po najbližji in najcenejši poti,

| — | razdalja med krajem srečanja in običajnim delovnim mestom mora biti najmanj 100 km, |
| --- | --- |

—

razdalja med krajem srečanja in običajnim delovnim mestom mora biti najmanj 100 km,

| — | potovanje z vlakom: prvi razred, |
| --- | --- |

—

potovanje z vlakom: prvi razred,

| — | potovanje z letalom: ekonomski razred, razen če je na voljo cenejša vozovnica (npr. Apex); potovanje z letalom je dovoljeno le za povratna potovanja, daljša od 800 km, |
| --- | --- |

—

potovanje z letalom: ekonomski razred, razen če je na voljo cenejša vozovnica (npr. Apex); potovanje z letalom je dovoljeno le za povratna potovanja, daljša od 800 km,

| — | potovanje z avtom: povrnejo se stroški v višini cene vozovnice za ustrezno potovanje z vlakom v prvem razredu. |
| --- | --- |

—

potovanje z avtom: povrnejo se stroški v višini cene vozovnice za ustrezno potovanje z vlakom v prvem razredu.

---

(1)  Sklep Komisije z dne 7. aprila 2004: Splošne izvedbene določbe o sprejetju Pravilnika o službenih potovanjih uradnikov in drugih uslužbencev Evropske komisije.

---

PRILOGA IV

Merila v zvezi s finančnimi prispevki za skupne ukrepe iz drugega programa Skupnosti na področju zdravja (2008–2013)

Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007, člen 4(3)

1.   MERILA ZA IZKLJUČITEV IN UPRAVIČENOST

Skupni ukrepi se lahko izvajajo z javnimi organi ali nevladnimi organi:

| — | ki so neprofitni in neodvisni od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, |
| --- | --- |

—

ki so neprofitni in neodvisni od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov,

| — | katerih glavni namen je izpolnjevanje enega ali več ciljev programa, |
| --- | --- |

—

katerih glavni namen je izpolnjevanje enega ali več ciljev programa,

| — | ki jih s preglednimi postopki določi država, ki sodeluje v drugem programu Skupnosti na področju zdravja, |
| --- | --- |

—

ki jih s preglednimi postopki določi država, ki sodeluje v drugem programu Skupnosti na področju zdravja,

| — | katerih splošni cilji neposredno ali posredno ne nasprotujejo politikam Evropske unije ali niso povezani z neprimerno podobo, |
| --- | --- |

—

katerih splošni cilji neposredno ali posredno ne nasprotujejo politikam Evropske unije ali niso povezani z neprimerno podobo,

| — | ki so Komisiji predložili zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja, |
| --- | --- |

—

ki so Komisiji predložili zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja,

| — | ki niso izključeni v skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe. |
| --- | --- |

—

ki niso izključeni v skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe.

2.   MERILA ZA IZBIRO

Merila za izbiro omogočajo oceno finančnega stanja in operativne zmožnosti prosilca, da izvede predlagani delovni program.

Prosilci morajo imeti strokovno usposobljene vire, znanje in kvalifikacije, ki so potrebni za izvedbo predlaganega ukrepa.

Prosilci morajo imeti ustrezna finančna sredstva za financiranje dejavnosti v obdobju, v katerem se izvaja dejavnost, in za udeležbo pri sofinanciranju.

Vsak prosilec mora zagotoviti:

| — | jasen, izčrpen in podroben predviden proračun stroškov v zvezi z ustreznimi dejavnostmi, ki jih izvaja vsak organ, ki sodeluje pri skupnem projektu, |
| --- | --- |

—

jasen, izčrpen in podroben predviden proračun stroškov v zvezi z ustreznimi dejavnostmi, ki jih izvaja vsak organ, ki sodeluje pri skupnem projektu,

| — | izjavo o razpoložljivosti zadostnih lastnih finančnih sredstev za pokritje stroškov, ki jih ne zajema prispevek Skupnosti, in o zagotovitvi lastnih virov v primeru premajhne finančne podpore Skupnosti, |
| --- | --- |

—

izjavo o razpoložljivosti zadostnih lastnih finančnih sredstev za pokritje stroškov, ki jih ne zajema prispevek Skupnosti, in o zagotovitvi lastnih virov v primeru premajhne finančne podpore Skupnosti,

| — | izvod letnih računovodskih izkazov za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge (za neprofitne organe, ki niso javni organi). |
| --- | --- |

—

izvod letnih računovodskih izkazov za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge (za neprofitne organe, ki niso javni organi).

Pri skupnem ukrepu morajo sodelovati organi, katerim so države članice dodelile naloge v zvezi z dejavnostmi javnega zdravja, kot je primerno glede na področje, ki ga zajema razpis za zbiranje predlogov.

3.   MERILA ZA DODELITEV

| — | Prispevek ukrepa k drugemu programu Skupnosti na področju zdravja in njegovemu letnemu delovnemu načrtu v smislu izpolnjevanja ciljev in prednostnih nalog. |
| --- | --- |

—

Prispevek ukrepa k drugemu programu Skupnosti na področju zdravja in njegovemu letnemu delovnemu načrtu v smislu izpolnjevanja ciljev in prednostnih nalog.

| — | Morebitne koristi od dejavnosti sodelovanja v smislu pričakovanih prispevkov k sedanjemu znanju ali večje učinkovitosti zadevnega področja. |
| --- | --- |

—

Morebitne koristi od dejavnosti sodelovanja v smislu pričakovanih prispevkov k sedanjemu znanju ali večje učinkovitosti zadevnega področja.

| — | Ustrezno število sodelujočih držav članic mora zagotoviti, da je geografska zastopanost pri ukrepu ustrezna glede na njegove cilje, ter razložiti vlogo držav upravičenk kot partneric in ustreznost virov projekta ali ciljnih skupin, ki jih predstavljajo. |
| --- | --- |

—

Ustrezno število sodelujočih držav članic mora zagotoviti, da je geografska zastopanost pri ukrepu ustrezna glede na njegove cilje, ter razložiti vlogo držav upravičenk kot partneric in ustreznost virov projekta ali ciljnih skupin, ki jih predstavljajo.

| — | Jasni in kakovostni cilji, delovni načrt, organizacija in opis pričakovanih rezultatov in koristi ter strategij za komunikacijo in razširjanje. |
| --- | --- |

—

Jasni in kakovostni cilji, delovni načrt, organizacija in opis pričakovanih rezultatov in koristi ter strategij za komunikacijo in razširjanje.

| — | Uravnotežena udeležba predlagateljev pri načrtovanih dejavnostih. |
| --- | --- |

—

Uravnotežena udeležba predlagateljev pri načrtovanih dejavnostih.

---

PRILOGA V

Merila v zvezi s finančnimi prispevki za delovanje nevladnega organa ali specializirane mreže

Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007, člen 4(1)(b)

1.   MERILA ZA IZKLJUČITEV IN UPRAVIČENOST

Finančni prispevki Skupnosti se lahko dodelijo za delovanje nevladnega organa ali specializirane mreže (v nadaljnjem besedilu: organizacija),

| — | ki je neprofitna in neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov, |
| --- | --- |

—

ki je neprofitna in neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov,

| — | ki ima člane v vsaj polovici držav članic, |
| --- | --- |

—

ki ima člane v vsaj polovici držav članic,

| — | ki ima uravnoteženo geografsko zastopanost, |
| --- | --- |

—

ki ima uravnoteženo geografsko zastopanost,

| — | katere glavni namen je izpolnjevanje enega ali več ciljev programa, |
| --- | --- |

—

katere glavni namen je izpolnjevanje enega ali več ciljev programa,

| — | katere splošni cilji neposredno ali posredno ne nasprotujejo politikam Evropske unije ali niso povezani z neprimerno podobo, |
| --- | --- |

—

katere splošni cilji neposredno ali posredno ne nasprotujejo politikam Evropske unije ali niso povezani z neprimerno podobo,

| — | ki je Komisiji predložila zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja, |
| --- | --- |

—

ki je Komisiji predložila zadovoljiva dokazila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja,

| — | ki je Komisiji predložila svoj letni delovni načrt za finančno leto in zadnje poročilo o letni dejavnosti ter zadnje ocenjevalno poročilo, če je na voljo, |
| --- | --- |

—

ki je Komisiji predložila svoj letni delovni načrt za finančno leto in zadnje poročilo o letni dejavnosti ter zadnje ocenjevalno poročilo, če je na voljo,

| — | ki ni izključena v skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe. |
| --- | --- |

—

ki ni izključena v skladu s členoma 93 in 94 finančne uredbe.

Merilo „neodvisna od industrije, trgovine in podjetij ali drugih navzkrižnih interesov“ se nanaša na tri vidike, ki jih mora organizacija prosilca izpolnjevati:

| | Pravna neodvisnost

  Dva pravna subjekta se štejeta za neodvisna drug od drugega, kadar noben od njiju ni pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom tretjega subjekta kot drugi.
  Nadzor lahko ima zlasti naslednje oblike:






  (a) | neposrednega ali posrednega deleža več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala v zadevnem pravnem subjektu ali večine glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov navedenega subjekta; |
| --- | --- | --- |

Pravna neodvisnost

Dva pravna subjekta se štejeta za neodvisna drug od drugega, kadar noben od njiju ni pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom tretjega subjekta kot drugi.

Nadzor lahko ima zlasti naslednje oblike:

(a)

neposrednega ali posrednega deleža več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala v zadevnem pravnem subjektu ali večine glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov navedenega subjekta;

| (b) | dejansko ali pravno neposrednega ali posrednega deleža pristojnosti odločanja v zadevnem pravnem subjektu. |
| --- | --- |

(b)

dejansko ali pravno neposrednega ali posrednega deleža pristojnosti odločanja v zadevnem pravnem subjektu.

Vendar se naslednja odnosa med pravnimi subjekti sama po sebi ne štejeta za nadzorni odnos:

| (a) | ista javna organizacija ima neposredni ali posredni delež več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala ali večino glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov obeh pravnih subjektov; |
| --- | --- |

(a)

ista javna organizacija ima neposredni ali posredni delež več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala ali večino glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov obeh pravnih subjektov;

| (b) | ista javna organizacija ima v lasti zadevne pravne subjekte ali jih nadzira. |
| --- | --- |

(b)

ista javna organizacija ima v lasti zadevne pravne subjekte ali jih nadzira.

| | Finančna neodvisnost

  Na splošno velja, da se organizacije prosilca, ki prejmejo več kakor 20 % finančnih sredstev iz zasebnega sektorja (1) za delovanje (temeljno financiranje), štejejo za finančno odvisne. |
| --- | --- |

Finančna neodvisnost

Na splošno velja, da se organizacije prosilca, ki prejmejo več kakor 20 % finančnih sredstev iz zasebnega sektorja (1) za delovanje (temeljno financiranje), štejejo za finančno odvisne.

| | Preglednost dejavnosti in financiranja prosilca







  (a) | Vse dejavnosti morajo biti objavljene v letnem poročilu prosilca (2). Prosilci, ki delajo s subjekti zasebnega sektorja, neupravičenimi na primer zaradi narave svoje dejavnosti, ki je nezdružljiva z osnovnimi načeli Evropske unije, kot je navedeno v členih 2 in 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, se lahko štejejo za nesprejemljive. |
| --- | --- | --- |

Preglednost dejavnosti in financiranja prosilca

(a)

Vse dejavnosti morajo biti objavljene v letnem poročilu prosilca (2). Prosilci, ki delajo s subjekti zasebnega sektorja, neupravičenimi na primer zaradi narave svoje dejavnosti, ki je nezdružljiva z osnovnimi načeli Evropske unije, kot je navedeno v členih 2 in 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, se lahko štejejo za nesprejemljive.

| (b) | Vse informacije o financiranju morajo biti na voljo javnosti na spletni strani prosilca in morajo biti razčlenjene glede na vrsto (temeljno financiranje in financiranje projektov, prispevki v naravi) in subjekt financiranja. |
| --- | --- |

(b)

Vse informacije o financiranju morajo biti na voljo javnosti na spletni strani prosilca in morajo biti razčlenjene glede na vrsto (temeljno financiranje in financiranje projektov, prispevki v naravi) in subjekt financiranja.

| (c) | Obstoječa stališča prosilcev v zvezi z njihovo zahtevo glede preglednosti morajo biti na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(c)

Obstoječa stališča prosilcev v zvezi z njihovo zahtevo glede preglednosti morajo biti na voljo javnosti.

2.   MERILA ZA IZBIRO

Merila za izbiro omogočajo oceno finančne in operativne sposobnosti organizacije prosilca, da izvede predlagani delovni program.

Donacije se lahko dodelijo le organizacijam, ki imajo dovolj sredstev za delovanje. Kot dokazilo za to morajo:

| — | priložiti izvod letnih računovodskih izkazov organizacije za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge. Če vlogo za donacijo pošilja nova evropska organizacija, mora prosilec pripraviti letne računovodske izkaze (vključno z bilanco stanja in izkazom poslovnega izida) organizacij, ki so članice novega organa, za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge, |
| --- | --- |

—

priložiti izvod letnih računovodskih izkazov organizacije za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge. Če vlogo za donacijo pošilja nova evropska organizacija, mora prosilec pripraviti letne računovodske izkaze (vključno z bilanco stanja in izkazom poslovnega izida) organizacij, ki so članice novega organa, za zadnje finančno leto, za katero je bil zaključni račun opravljen pred predložitvijo vloge,

| — | predložiti terminski proračun za organizacijo, ki je uravnotežen glede na prihodke in odhodke, |
| --- | --- |

—

predložiti terminski proračun za organizacijo, ki je uravnotežen glede na prihodke in odhodke,

| — | priložiti zunanje revizijsko poročilo, ki ga je pripravil pooblaščeni revizor, v primeru vlog za donacije za poslovanje, ki presegajo 100 000 EUR, ter ki potrjuje računovodske izkaze za zadnje razpoložljivo finančno leto in ocenjuje finančno sposobnost organizacije prosilca. |
| --- | --- |

—

priložiti zunanje revizijsko poročilo, ki ga je pripravil pooblaščeni revizor, v primeru vlog za donacije za poslovanje, ki presegajo 100 000 EUR, ter ki potrjuje računovodske izkaze za zadnje razpoložljivo finančno leto in ocenjuje finančno sposobnost organizacije prosilca.

Donacije se lahko dodelijo le organizacijam, ki imajo dovolj sredstev za poslovanje ter znanja in strokovnih izkušenj. V zvezi s tem je treba vlogi dodati naslednje informacije:

| — | zadnje letno poročilo o dejavnostih organizacije ali, v primeru novo ustanovljene organizacije, življenjepise članov upravnega odbora in drugega osebja ter letna poročila o dejavnostih organizacij, ki so članice novega organa, |
| --- | --- |

—

zadnje letno poročilo o dejavnostih organizacije ali, v primeru novo ustanovljene organizacije, življenjepise članov upravnega odbora in drugega osebja ter letna poročila o dejavnostih organizacij, ki so članice novega organa,

| — | kakršna koli sklicevanja na sodelovanje pri ukrepih ali vloge za ukrepe, ki jih financira Evropska komisija, sklenitev sporazumov o donacijah, sklenitev pogodb v okviru proračuna Skupnosti. |
| --- | --- |

—

kakršna koli sklicevanja na sodelovanje pri ukrepih ali vloge za ukrepe, ki jih financira Evropska komisija, sklenitev sporazumov o donacijah, sklenitev pogodb v okviru proračuna Skupnosti.

3.   MERILA ZA DODELITEV

Merila za dodelitev omogočajo izbiro delovnih programov, ki lahko zagotavljajo skladnost s cilji in prednostnimi nalogami Komisije ter zagotavljajo ustrezno razširjanje in komunikacijo, vključno s prepoznavnostjo financiranja Skupnosti.

Zato mora letni delovni program, predložen za pridobitev financiranja Skupnosti, izpolnjevati naslednja merila.

| (a) | Politika in vsebinska ustreznost
  Letni delovni program mora biti skladen s cilji drugega programa Skupnosti na področju zdravja v zvezi z letnim delovnim načrtom za leto 2009. |
| --- | --- |

(a)

Politika in vsebinska ustreznost

Letni delovni program mora biti skladen s cilji drugega programa Skupnosti na področju zdravja v zvezi z letnim delovnim načrtom za leto 2009.

| (b) | Tehnična kakovost predlaganega delovnega programa
  Delovni program mora biti jasen, uresničljiv in podrobno opisan, zlasti glede naslednjih vidikov:






  — | jasnosti ciljev in njihove primernosti za doseganje želenih rezultatov, |
| --- | --- | --- |

(b)

Tehnična kakovost predlaganega delovnega programa

Delovni program mora biti jasen, uresničljiv in podrobno opisan, zlasti glede naslednjih vidikov:

—

jasnosti ciljev in njihove primernosti za doseganje želenih rezultatov,

| — | opisa načrtovanih dejavnosti, nalog in odgovornosti ter časovnih razporedov, vključno z ukrepi za sporočanje in razširjanje, |
| --- | --- |

—

opisa načrtovanih dejavnosti, nalog in odgovornosti ter časovnih razporedov, vključno z ukrepi za sporočanje in razširjanje,

| — | opisa notranje in zunanje ocene ukrepov in kazalnikov, ki se bodo uporabljali za preverjanje, ali so bili cilji delovnega programa doseženi. |
| --- | --- |

—

opisa notranje in zunanje ocene ukrepov in kazalnikov, ki se bodo uporabljali za preverjanje, ali so bili cilji delovnega programa doseženi.

Delovni program mora biti stroškovno učinkovit in prikazati, da je proračun sorazmeren s sredstvi, ki se bodo porabila.

| (c) | Upravljanje
  Organizacija, ki vlaga zahtevek za sredstva, mora:






  — | zagotoviti ustrezno upravno strukturo, postopke za upravljanje, človeške in finančne vire ter upravo, dobre delovne odnose z zadevnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi, |
| --- | --- | --- |

(c)

Upravljanje

Organizacija, ki vlaga zahtevek za sredstva, mora:

—

zagotoviti ustrezno upravno strukturo, postopke za upravljanje, človeške in finančne vire ter upravo, dobre delovne odnose z zadevnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi,

| — | biti sposobna dokazati stopnjo doseganja svojih organizacijskih ciljev in zmožnost doseči rezultat. |
| --- | --- |

—

biti sposobna dokazati stopnjo doseganja svojih organizacijskih ciljev in zmožnost doseči rezultat.

---

(1)  Izraz „zasebni sektor“ zajema „profitne“ družbe/podjetja/kapitalske družbe, poslovne organizacije ali druge subjekte, ne glede na njihovo pravno naravo (registrirani/neregistrirani), lastništvo (v celoti ali delno v zasebni lasti/v državni lasti) ali velikost (velika/mala), če jih ne nadzira javnost.

(2)  Sodelavci v položaju, ki bi lahko vodil v navzkrižje interesov (člen 52 finančne uredbe in člen 34 pravil za izvajanje), se vključijo na seznam.

---

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/74

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. februarja 2009

o odobritvi odstopanja Avstriji na podlagi Odločbe 2008/671/ES o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1136)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2009/159/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(5) Odločbe,

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2008/671/ES z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS) (2) in zlasti člena 3(2) Odločbe,

ob upoštevanju prošnje Avstrije z dne 25. novembra 2008,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Odločbe 2008/671/ES morajo države članice v skladu z določenimi parametri najpozneje do 6. februarja 2009 določiti frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz za inteligentne transportne sisteme (ITS) in ga zagotoviti na neizključni podlagi. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Odločbe 2008/671/ES morajo države članice v skladu z določenimi parametri najpozneje do 6. februarja 2009 določiti frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz za inteligentne transportne sisteme (ITS) in ga zagotoviti na neizključni podlagi.

| (2) | V členu 3(2) Odločbe 2008/671/ES je določeno, da lahko države članice ne glede na odstavek 1 v skladu s členom 4(5) Odločbe št. 676/2002/ES zahtevajo prehodna obdobja in/ali dogovore o souporabi radijskega spektra. |
| --- | --- |

(2)

V členu 3(2) Odločbe 2008/671/ES je določeno, da lahko države članice ne glede na odstavek 1 v skladu s členom 4(5) Odločbe št. 676/2002/ES zahtevajo prehodna obdobja in/ali dogovore o souporabi radijskega spektra.

| (3) | Avstrija je Komisijo obvestila, da ne more pravočasno uresničiti zahtev iz Odločbe 2008/671/ES, ker je ta frekvenčni pas trenutno določen izključno za radijske sisteme od točke do točke za elektronsko zbiranje novic (ENG). |
| --- | --- |

(3)

Avstrija je Komisijo obvestila, da ne more pravočasno uresničiti zahtev iz Odločbe 2008/671/ES, ker je ta frekvenčni pas trenutno določen izključno za radijske sisteme od točke do točke za elektronsko zbiranje novic (ENG).

| (4) | Avstrijski organi so leta 1989 avstrijski radioteleviziji (ORF) izdali geografsko in časovno neomejeno dovoljenje za namestitev in upravljanje sistemov od točke do točke za elektronsko zbiranje novic po celotni Avstriji. Avstrija je navedla, da bo avstrijska radiotelevizija uvedla novo opremo za prenos od točke do točke za elektronsko zbiranje novic, da bo lahko uporabljala drugi frekvenčni pas, in da se je strinjala, da se najpozneje do 31. decembra 2011 odpove dovoljenju za uporabo frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz. Od 1. januarja 2012 bo frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz v skladu z odločbo 2008/671/ES v celoti na voljo varnostnim aplikacijam ITS. |
| --- | --- |

(4)

Avstrijski organi so leta 1989 avstrijski radioteleviziji (ORF) izdali geografsko in časovno neomejeno dovoljenje za namestitev in upravljanje sistemov od točke do točke za elektronsko zbiranje novic po celotni Avstriji. Avstrija je navedla, da bo avstrijska radiotelevizija uvedla novo opremo za prenos od točke do točke za elektronsko zbiranje novic, da bo lahko uporabljala drugi frekvenčni pas, in da se je strinjala, da se najpozneje do 31. decembra 2011 odpove dovoljenju za uporabo frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz. Od 1. januarja 2012 bo frekvenčni pas 5 875–5 905 MHz v skladu z odločbo 2008/671/ES v celoti na voljo varnostnim aplikacijam ITS.

| (5) | Z dopisom z dne 25. novembra je Avstrija uradno zaprosila Komisijo za prehodno obdobje, v katerem se bodo lahko ITS v Avstriji uporabljali samo znotraj časovnih in regionalnih omejitev, ki bodo določene, ko bodo avstrijski organi, ki upravljajo spekter, uskladili ITS s sistemi od točke do točke za elektronsko zbiranje novic, ki jih upravlja avstrijska radiotelevizija. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 25. novembra je Avstrija uradno zaprosila Komisijo za prehodno obdobje, v katerem se bodo lahko ITS v Avstriji uporabljali samo znotraj časovnih in regionalnih omejitev, ki bodo določene, ko bodo avstrijski organi, ki upravljajo spekter, uskladili ITS s sistemi od točke do točke za elektronsko zbiranje novic, ki jih upravlja avstrijska radiotelevizija.

| (6) | Avstrija je svojo prošnjo podprla z zadostnimi informacijami in tehnično utemeljitvijo, ki temeljijo predvsem na ugotovitvah Evropske konference uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT), da lahko med sistemi od točke do točke in varnostnimi sistemi ITS nastanejo škodljive motnje, če se na nacionalni ravni ne sprejmejo ukrepi, ki omogočajo soobstoj teh sistemov. Takšne škodljive motnje bi lahko povzročile hude prometne nesreče. |
| --- | --- |

(6)

Avstrija je svojo prošnjo podprla z zadostnimi informacijami in tehnično utemeljitvijo, ki temeljijo predvsem na ugotovitvah Evropske konference uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT), da lahko med sistemi od točke do točke in varnostnimi sistemi ITS nastanejo škodljive motnje, če se na nacionalni ravni ne sprejmejo ukrepi, ki omogočajo soobstoj teh sistemov. Takšne škodljive motnje bi lahko povzročile hude prometne nesreče.

| (7) | Popolna prepoved uporabe frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz za ITS bi bila omejena na majhne dele Avstrije in kratka obdobja. V ostalih delih Avstrije bi se lahko ta frekvenčni pas še naprej uporabljal za ITS, uporabo pa bi usklajevali avstrijski organi, ki upravljajo spekter. Odstopanje zato ne bi pomembno vplivalo na uporabo tehnologije ITS v Avstriji, zlasti ker naj bi bila komercialna dostopnost takšnih sistemov do leta 2011 omejena. |
| --- | --- |

(7)

Popolna prepoved uporabe frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz za ITS bi bila omejena na majhne dele Avstrije in kratka obdobja. V ostalih delih Avstrije bi se lahko ta frekvenčni pas še naprej uporabljal za ITS, uporabo pa bi usklajevali avstrijski organi, ki upravljajo spekter. Odstopanje zato ne bi pomembno vplivalo na uporabo tehnologije ITS v Avstriji, zlasti ker naj bi bila komercialna dostopnost takšnih sistemov do leta 2011 omejena.

| (8) | Glede na izjemno naravo odstopanja bi bilo poročilo o razvoju stanja ITS in elektronskega zbiranja novic v Avstriji koristno za nemoten potek prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(8)

Glede na izjemno naravo odstopanja bi bilo poročilo o razvoju stanja ITS in elektronskega zbiranja novic v Avstriji koristno za nemoten potek prehodnega obdobja.

| (9) | Člani Odbora za radijski spekter so na zasedanju odbora 17. decembra 2008 navedli, da na prehodno odstopanje nimajo pripomb. |
| --- | --- |

(9)

Člani Odbora za radijski spekter so na zasedanju odbora 17. decembra 2008 navedli, da na prehodno odstopanje nimajo pripomb.

| (10) | Z zahtevanim odstopanjem se izvajanje Odločbe 2008/671/ES ne bi po nepotrebnem preložilo, konkurenčne in regulativne razmere pa se v državah članicah ne bi neprimerno razlikovale. Glede na posebne okoliščine v Avstriji obstaja za to dovolj razlogov in treba je omogočiti polno izvajanje Odločbe 2008/671/ES v Avstriji – |
| --- | --- |

(10)

Z zahtevanim odstopanjem se izvajanje Odločbe 2008/671/ES ne bi po nepotrebnem preložilo, konkurenčne in regulativne razmere pa se v državah članicah ne bi neprimerno razlikovale. Glede na posebne okoliščine v Avstriji obstaja za to dovolj razlogov in treba je omogočiti polno izvajanje Odločbe 2008/671/ES v Avstriji –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Avstriji se dovoli odstopanje od njenih obveznosti na podlagi Odločbe 2008/671/ES o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS) v skladu s pogoji iz te odločbe.

Člen 2

Avstrija lahko do 31. decembra 2011 določi časovne in geografske omejitve uporabe frekvenčnega pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije ITS, da zagotovi uskladitev s sistemi od točke do točke, ki jih v tem frekvenčnem pasu upravlja avstrijska radiotelevizija (ORF).

Člen 3

Avstrija predloži Komisiji poročilo o izvajanju te odločbe do 30. junija 2011.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 25. februarja 2009

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 220, 15.8.2008, str. 24.

2

---

SMERNICE

Evropska centralna banka

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/76

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 19. decembra 2008

o spremembah Smernice ECB/2007/9 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano)

(ECB/2008/31)

(2009/160/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovih členov 5.1, 12.1 in 14.3,

ob upoštevanju Uredbe Evropske centralne banke (ES) št. 25 z dne 19. decembra 2008 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano) (ECB/2008/32) (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (2),

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (3),

ob upoštevanju Smernice ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (4),

ob upoštevanju Priloge A k Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (5),

ob upoštevanju Uredbe Evropske centralne banke (ES) št. 24/2009 z dne 19. decembra 2008 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2008/30) (6),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (v nadaljevanju: DPFS), določa, da se DPFS pod določenimi pogoji lahko oprostijo nekaterih ali vseh zahtev za poročanje, določenih v Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), nacionalne centralne banke (NCB) pa lahko namesto tega izpeljejo zahtevane podatke iz drugih statističnih, javnih ali nadzornih virov podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (v nadaljevanju: DPFS), določa, da se DPFS pod določenimi pogoji lahko oprostijo nekaterih ali vseh zahtev za poročanje, določenih v Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), nacionalne centralne banke (NCB) pa lahko namesto tega izpeljejo zahtevane podatke iz drugih statističnih, javnih ali nadzornih virov podatkov.

| (2) | Podatki o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo in/ali imajo DPFS se lahko izpeljejo iz centralizirane baze vrednostnih papirjev (centralised securities database – CSDB); zato je CSDB bistvena za izpeljavo podatkov o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo in/ali imajo DPFS – |
| --- | --- |

(2)

Podatki o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo in/ali imajo DPFS se lahko izpeljejo iz centralizirane baze vrednostnih papirjev (centralised securities database – CSDB); zato je CSDB bistvena za izpeljavo podatkov o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo in/ali imajo DPFS –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2007/9 (7) se spremeni, kot sledi:

| 1. | Vstavi se naslednji člen 18a:
  „Člen 18a
  Statistika sredstev in obveznosti DPFS
  NCB pripravijo in poročajo ločene agregirane statistične informacije o sredstvih in obveznostih DPFS v skladu z delom 15 Priloge III k tej smernici. Podatki se predložijo za naslednje tri podkategorije: (i) DPFS, ki izvajajo tradicionalno listinjenje; (ii) DPFS, ki izvajajo sintetično listinjenje; in (iii) druge DPFS.
  Za namene statistike DPFS se tradicionalno listinjenje nanaša na listinjenje, pri katerem se prenos tveganja doseže z ekonomskim prenosom listinjenih sredstev na DPFS. To se opravi s prenosom lastništva listinjenih sredstev z originatorja ali prek podudeležbe.
  Sintetično listinjenje se nanaša na listinjenje, kjer se prenos tveganja doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, jamstev ali podobnih mehanizmov.
  Te zahteve pokrivajo podatke o neporavnanih zneskih ob koncu četrtletja, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih, ki se zagotovijo četrtletno.
  NCB lahko ECB predložijo zahtevane podatke o odpisih/delnih odpisih po najboljših prizadevanjih.
  NCB poročajo ECB podatke o neporavnanih zneskih DPFS, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih četrtletno do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.
  Za popravke četrtletnih podatkov veljajo naslednja splošna pravila:






  (a) | med rednimi obdobji izdelave, tj. od 28. delovnega dne, ki sledi koncu referenčnega četrtletja, do dneva pred dnevom, ko se podatki diseminirajo nazaj NCB, lahko NCB popravijo podatke, ki se nanašajo na preteklo referenčno četrtletje; |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se naslednji člen 18a:

„Člen 18a

Statistika sredstev in obveznosti DPFS

NCB pripravijo in poročajo ločene agregirane statistične informacije o sredstvih in obveznostih DPFS v skladu z delom 15 Priloge III k tej smernici. Podatki se predložijo za naslednje tri podkategorije: (i) DPFS, ki izvajajo tradicionalno listinjenje; (ii) DPFS, ki izvajajo sintetično listinjenje; in (iii) druge DPFS.

Za namene statistike DPFS se tradicionalno listinjenje nanaša na listinjenje, pri katerem se prenos tveganja doseže z ekonomskim prenosom listinjenih sredstev na DPFS. To se opravi s prenosom lastništva listinjenih sredstev z originatorja ali prek podudeležbe.

Sintetično listinjenje se nanaša na listinjenje, kjer se prenos tveganja doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, jamstev ali podobnih mehanizmov.

Te zahteve pokrivajo podatke o neporavnanih zneskih ob koncu četrtletja, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih, ki se zagotovijo četrtletno.

NCB lahko ECB predložijo zahtevane podatke o odpisih/delnih odpisih po najboljših prizadevanjih.

NCB poročajo ECB podatke o neporavnanih zneskih DPFS, finančnih transakcijah in odpisih/delnih odpisih četrtletno do zaključka poslovanja na 28. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

Za popravke četrtletnih podatkov veljajo naslednja splošna pravila:

(a)

med rednimi obdobji izdelave, tj. od 28. delovnega dne, ki sledi koncu referenčnega četrtletja, do dneva pred dnevom, ko se podatki diseminirajo nazaj NCB, lahko NCB popravijo podatke, ki se nanašajo na preteklo referenčno četrtletje;

| (b) | izven rednih obdobij izdelave lahko NCB popravijo tudi podatke, ki se nanašajo na referenčna obdobja pred preteklim referenčnim četrtletjem, med drugim v primeru napak, prerazvrstitev ali izboljšanih postopkov poročanja; |
| --- | --- |

(b)

izven rednih obdobij izdelave lahko NCB popravijo tudi podatke, ki se nanašajo na referenčna obdobja pred preteklim referenčnim četrtletjem, med drugim v primeru napak, prerazvrstitev ali izboljšanih postopkov poročanja;

| (c) | popravki podatkov, ki se poročajo po Uredbi Evropske centralne banke (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) (8), o posojilih, katerih originatorji in serviserji so MFI euroobmočja, se vključijo, kadar je to pomembno, v statistiko DPFS v skladu z odstavkoma a in b. |
| --- | --- |

(c)

popravki podatkov, ki se poročajo po Uredbi Evropske centralne banke (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) (8), o posojilih, katerih originatorji in serviserji so MFI euroobmočja, se vključijo, kadar je to pomembno, v statistiko DPFS v skladu z odstavkoma a in b.

Za izpolnjevanje zahtev za statistično poročanje, katerih so DPFS oproščene po členu 5(1)(c) Uredbe Evropske centralne banke (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) (9), NCB po posvetovanju z ECB odločijo o najustreznejšem pristopu zbiranja podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, odvisno od organiziranosti zadevnih trgov in razpoložljivosti drugih statističnih, javnih ali nadzornih informacij v državi članici.

Če NCB izpeljejo podatke o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo in/ali imajo DPFS, iz CSDB ali druge baze vrednostnih papirjev oziroma če izpeljejo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS iz drugih statističnih virov podatkov, javnih virov, kot so poročila pred prodajo ali poročila vlagateljev, ali iz nadzornih virov podatkov, se uporabljajo spodaj opisani standardi kakovosti podatkov.

Kot je določeno v delu 15 Priloge III k tej smernici, obstaja razlika med sidrnimi serijami podatkov, za katere veljajo visoki standardi kakovosti, primerljivi s podatki, ki jih DPFS neposredno poročajo v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) in so naknadno preverljivi, kot je opisano v odstavku 9, in nesidrnimi serijami podatkov, ki se lahko ocenijo po manj strogih standardih kakovosti (10).

Če NCB izpeljejo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS iz nadzornih virov podatkov, NCB zagotovijo, da so ti viri zadostno usklajeni s statističnimi koncepti in opredelitvami v zahtevah za poročanje DPFS. Enako velja za podatke, ki se izpeljejo iz drugih statističnih virov podatkov.

Če DPFS ne poročajo podatkov neposredno v skladu s členom 5(1)(c) Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), spremljajo kakovost podatkov NCB na podlagi informacij, ki so na voljo iz letnih računovodskih izkazov, kot je opisano v odstavku 9. Če navzkrižna preverjanja med četrtletno izpeljanimi podatki in letnimi računovodskimi izkazi kažejo, da visoki standardi kakovosti niso izpolnjeni, NCB sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da podatki izpolnjujejo zahtevane standarde kakovosti, vključno z možnostjo neposrednega zbiranja podatkov po Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30).

Če se podatki o neporavnanih zneskih in novih izdajah dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo DPFS, in/ali o vrednostnih papirjih, ki jih imajo DPFS, zberejo iz CSDB ali druge baze vrednostnih papirjev, NCB zagotovijo široko zajetje podatkov o dolžniških vrednostnih papirjih, ki jih izdajo DPFS, in/ali vrednostnih papirjih, ki jih imajo DPFS, ter redno spremljajo take podatke, kot je opisano v odstavku 10. Če kazalniki zajetja in kakovosti za zadevni sklop vrednostnih papirjev v CSDB ali drugi bazi vrednostnih papirjev kažejo, da visoki standardi kakovosti niso izpolnjeni, NCB sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev zahtevanih standardov kakovosti, vključno z možnostjo neposrednega zbiranja podatkov po Uredbi (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30).

NCB v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) zbirajo podatke o posojilih, ki jih kupijo DPFS ter katerih originatorji in serviserji so MFI euroobmočja, razčlenjenih po zapadlosti, sektorju in rezidenčnosti dolžnikov, kot je navedeno v delu 15 Priloge III k tej smernici.

Če so originatorji olistinjenih posojil MFI, ki so rezident iste države kot DPFS, in če te domače MFI še naprej servisirajo olistinjena sredstva, lahko NCB pripravi ta del podatkov o portfelju posojil DPFS glede neporavnanih zneskov in finančnih transakcij na podlagi podatkov, zbranih od domačih MFI, kot je določeno v členu 5 Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), in ne na podlagi neposrednega zbiranja teh podatkov od DPFS.

Če so originatorji olistinjenih posojil MFI, ki so rezidenti druge države članice euroobmočja, in če te MFI še naprej servisirajo olistinjena sredstva, si NCB izmenjujejo informacije, ki jih zberejo od teh MFI v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32). Vsaka NCB zbira informacije v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) o posojilih, katerih originatorji in serviserji so domače MFI in ki so bila olistinjena z DPFS, ki je rezident druge države članice euroobmočja.

Za namene izmenjave čezmejnih informacij vsaka NCB posreduje ECB informacije po členu 5 Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32) o posojilih, katerih originatorji in serviserji so domače MFI, v skladu z delom 15 Priloge III k tej smernici.

NCB poročajo ECB te podatke do 23. delovnega dne, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

ECB zagotovi, skladno z veljavnimi pravnimi akti o varstvu zaupnih podatkov, tehnični portal za izmenjavo čezmejnih informacij. ECB porazdeli podatke zadevnim NCB na 24. delovni dan, ki sledi koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo.

NCB, ki so vključene v izmenjavo podatkov za obstoječe primere listinjenja, razčistijo vsa odprta vprašanja in zadeve glede koordinacije dvostransko in si, če je potrebno, izmenjajo ustrezne informacije. Pri novem listinjenju lahko zadevne NCB od ECB zahtevajo, da deluje kot koordinator.

Če NCB pripravijo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS na podlagi informacij, zbranih neposredno od DPFS, in, kjer je primerno, na podlagi podatkov, ki jih poročajo MFI po Uredbi (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), ter kadar NCB odobrijo DPFS odstopanja v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), NCB pri pripravi četrtletnih podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, ki se poročajo ECB za neporavnane zneske, finančne transakcije in odpise/delne odpise, za vse DPFS izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja.

Če NCB pripravijo podatke o sredstvih in obveznostih DPFS na podlagi drugih statističnih, javnih in/ali nadzornih virov, lahko taka priprava temelji na vzorcu DPFS, kolikor te DPFS predstavljajo najmanj 95 % skupnega neporavnanega zneska sredstev referenčne poročevalske populacije DPFS v zadevni državi članici, kakor je izkazana na seznamu DPFS. NCB pri pripravi četrtletnih podatkov o sredstvih in obveznostih DPFS, ki se poročajo ECB za neporavnane zneske, finančne transakcije in odpise/delne odpise, izračunajo oceno celotne vrednosti do 100 % zajetja.

NCB predložijo ECB pojasnila, v katerih navedejo razloge za znatne popravke, pa tudi za vse popravke, narejene po členu 18a(3)(b) te smernice.

NCB preveri kakovost četrtletnih podatkov, ki jih DPFS ali MFI ne poročajo neposredno v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), na podlagi informacij, ki so na voljo iz letnih računovodskih izkazov.

Izid preverjanj kakovosti se posreduje ECB vsako leto do konca septembra ali v najkrajšem času po tem v skladu z veljavno nacionalno pravno prakso v državi članici, katere rezident je DPFS.

Če se v skladu z odstavkom 5 kot vir podatkov za statistiko DPFS uporabi CSDB ali druga baza vrednostnih papirjev, NCB letno zagotovijo ECB kazalnike zajetja in kakovosti zadevnega sklopa vrednostnih papirjev v CSDB ali drugi bazi vrednostnih papirjev v skladu z metodologijo, ki se ločeno sporoči NCB.

Zgornje informacije se ECB posredujejo vsako leto do konca februarja, pri čemer so referenca podatki ob koncu decembra prejšnjega leta.

| 2. | Vstavi se naslednji člen 20a:
  „Člen 20a
  Seznam DPFS za statistične namene
  Spremenljivke, zbrane za vzpostavitev in vzdrževanje seznama DPFS za statistične namene, ki je predviden v členu 3 Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), so določene v Prilogi VIII k tej smernici.
  NCB poročajo posodobitve spremenljivk, določenih v delu 1 Priloge VIII k tej smernici, bodisi ko nastanejo spremembe v sektorju DPFS, tj. če institucija vstopi v sektor DPFS ali DPFS izstopi iz sektorja DPFS, bodisi ko nastanejo spremembe v atributih posamezne DPFS.
  NCB izpeljejo posodobitve s primerjanjem svojih nacionalnih seznamov DPFS ob koncu dveh zaporednih koncev četrtletij, tj. ne smejo upoštevati gibanj znotraj četrtletja.
  Pri poročanju nove institucije ali institucije, ki se spremeni, NCB izpolnijo vse obvezne spremenljivke.
  Pri poročanju institucije, ki izstopa iz sektorja DPFS, NCB poročajo najmanj naslednje informacije: vrsto zahteve, tj. izbris, in identifikacijsko kodo DPFS, tj. spremenljivko ‚fvc_id‘.
  Kadar je mogoče, NCB ne smejo identifikacijskih kod izbrisanih DPFS ponovno dodeliti novim ali spremenjenim DPFS.
  Pri poročanju posodobitev lahko NCB uporabijo svoj nacionalni nabor znakov, pod pogojem, da uporabijo latinico. NCB uporabijo Unicode, da se pri prejemanju informacij od ECB preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD pravilno prikažejo vsi nabori posebnih znakov.
  NCB pred posredovanjem posodobitev ECB izvedejo preverjanja iz dela 2 Priloge VIII k tej smernici.
  NCB posredujejo ECB posodobitve spremenljivk, določenih v delu 1 Priloge VIII k tej smernici, najmanj četrtletno, z rokom 14 delovnih dni po referenčnem datumu.
  NCB posreduje posodobitve v XML datotečnem formatu. ECB nato obdela podatke prek Sistema za izmenjavo podatkov RIAD. V primeru izpada EXDI in/ali Sistema za izmenjavo podatkov RIAD se posodobitve posredujejo v XML formatu preko Cebamail računa N13. Če sistem Cebamail ne deluje za posredovanje datotek s posodobitvami ali popravki glede DPFS, NCB posredujejo te datoteke po elektronski pošti z uporabo XML formata na naslednji naslov: birs@ecb.europa.eu
  NCB, ki uporabljajo postopke ročnega vnosa, morajo imeti na razpolago ustrezen niz kontrol, da se čim bolj zmanjšajo operativne napake ter zagotovita točnost in skladnost posodobitev glede DPFS, ki se poročajo preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD.
  Po prejemu posodobitev, tj. zadnjih razpoložljivih informacij, ECB nemudoma izvede preverjanja, kot so določena v delu 2 Priloge VIII k tej smernici.
  ECB nemudoma vrne NCB: (i) potrditev prejema, ki vsebuje povzetek informacij o posodobitvah glede DPFS, ki so bile obdelane in uspešno vnesene v podatkovni niz DPFS pri ECB; in/ali (ii) potrditev napake, ki vsebuje podrobne informacije o posodobitvah glede DPFS in preverjanjih, ki niso bila uspešna. V skladu z delom 1 Priloge VIII k tej smernici ECB obdela, v celoti ali delno, nepopolne, nepravilne ali manjkajoče spremenljivke ‚object_request‘ ali jih zavrne.
  NCB po prejemu potrditve napake sprejmejo takojšnje ukrepe, da posredujejo popravljene informacije. Če takojšnji ukrepi niso izvedljivi, imajo NCB po predpisanem roku za poročanje, določenem v odstavku 2, na voljo največ dva delovna dni, tj. do 17.59 po srednjeevropskem času (CET) na drugi delovni dan, da poročajo popravljene informacije.
  ECB naredi kopijo podatkovnega niza DPFS, brez vrednosti, ki so označene kot zaupne, ob 18.00 CET na drugi delovni dan, ki sledi roku za poročanje, navedenemu v odstavku 2. Posodobljene informacije so dane na voljo najkasneje ob 12.00 CET naslednjega dne.
  ECB ne objavi vrednosti, ki so bile označene kot zaupne.
  ECB istočasno z objavo seznama DPFS na svoji spletni strani pošlje seznam NCB preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD.“ |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 20a:

„Člen 20a

Seznam DPFS za statistične namene

Spremenljivke, zbrane za vzpostavitev in vzdrževanje seznama DPFS za statistične namene, ki je predviden v členu 3 Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), so določene v Prilogi VIII k tej smernici.

NCB poročajo posodobitve spremenljivk, določenih v delu 1 Priloge VIII k tej smernici, bodisi ko nastanejo spremembe v sektorju DPFS, tj. če institucija vstopi v sektor DPFS ali DPFS izstopi iz sektorja DPFS, bodisi ko nastanejo spremembe v atributih posamezne DPFS.

NCB izpeljejo posodobitve s primerjanjem svojih nacionalnih seznamov DPFS ob koncu dveh zaporednih koncev četrtletij, tj. ne smejo upoštevati gibanj znotraj četrtletja.

Pri poročanju nove institucije ali institucije, ki se spremeni, NCB izpolnijo vse obvezne spremenljivke.

Pri poročanju institucije, ki izstopa iz sektorja DPFS, NCB poročajo najmanj naslednje informacije: vrsto zahteve, tj. izbris, in identifikacijsko kodo DPFS, tj. spremenljivko ‚fvc_id‘.

Kadar je mogoče, NCB ne smejo identifikacijskih kod izbrisanih DPFS ponovno dodeliti novim ali spremenjenim DPFS.

Pri poročanju posodobitev lahko NCB uporabijo svoj nacionalni nabor znakov, pod pogojem, da uporabijo latinico. NCB uporabijo Unicode, da se pri prejemanju informacij od ECB preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD pravilno prikažejo vsi nabori posebnih znakov.

NCB pred posredovanjem posodobitev ECB izvedejo preverjanja iz dela 2 Priloge VIII k tej smernici.

NCB posredujejo ECB posodobitve spremenljivk, določenih v delu 1 Priloge VIII k tej smernici, najmanj četrtletno, z rokom 14 delovnih dni po referenčnem datumu.

NCB posreduje posodobitve v XML datotečnem formatu. ECB nato obdela podatke prek Sistema za izmenjavo podatkov RIAD. V primeru izpada EXDI in/ali Sistema za izmenjavo podatkov RIAD se posodobitve posredujejo v XML formatu preko Cebamail računa N13. Če sistem Cebamail ne deluje za posredovanje datotek s posodobitvami ali popravki glede DPFS, NCB posredujejo te datoteke po elektronski pošti z uporabo XML formata na naslednji naslov: birs@ecb.europa.eu

NCB, ki uporabljajo postopke ročnega vnosa, morajo imeti na razpolago ustrezen niz kontrol, da se čim bolj zmanjšajo operativne napake ter zagotovita točnost in skladnost posodobitev glede DPFS, ki se poročajo preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD.

Po prejemu posodobitev, tj. zadnjih razpoložljivih informacij, ECB nemudoma izvede preverjanja, kot so določena v delu 2 Priloge VIII k tej smernici.

ECB nemudoma vrne NCB: (i) potrditev prejema, ki vsebuje povzetek informacij o posodobitvah glede DPFS, ki so bile obdelane in uspešno vnesene v podatkovni niz DPFS pri ECB; in/ali (ii) potrditev napake, ki vsebuje podrobne informacije o posodobitvah glede DPFS in preverjanjih, ki niso bila uspešna. V skladu z delom 1 Priloge VIII k tej smernici ECB obdela, v celoti ali delno, nepopolne, nepravilne ali manjkajoče spremenljivke ‚object_request‘ ali jih zavrne.

NCB po prejemu potrditve napake sprejmejo takojšnje ukrepe, da posredujejo popravljene informacije. Če takojšnji ukrepi niso izvedljivi, imajo NCB po predpisanem roku za poročanje, določenem v odstavku 2, na voljo največ dva delovna dni, tj. do 17.59 po srednjeevropskem času (CET) na drugi delovni dan, da poročajo popravljene informacije.

ECB naredi kopijo podatkovnega niza DPFS, brez vrednosti, ki so označene kot zaupne, ob 18.00 CET na drugi delovni dan, ki sledi roku za poročanje, navedenemu v odstavku 2. Posodobljene informacije so dane na voljo najkasneje ob 12.00 CET naslednjega dne.

ECB ne objavi vrednosti, ki so bile označene kot zaupne.

ECB istočasno z objavo seznama DPFS na svoji spletni strani pošlje seznam NCB preko Sistema za izmenjavo podatkov RIAD.“

| 3. | Priloga III se spremeni in Priloga VIII se doda v skladu s prilogo k tej smernici. |
| --- | --- |

3.

Priloga III se spremeni in Priloga VIII se doda v skladu s prilogo k tej smernici.

| 4. | V Glosarju se opredelitev družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, nadomesti z naslednjim:
  „Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (Financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions): so opredeljene v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) z dne 19. decembra 2008 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja.“ |
| --- | --- |

4.

V Glosarju se opredelitev družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, nadomesti z naslednjim:

„Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (Financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions): so opredeljene v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30) z dne 19. decembra 2008 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 19. decembra 2008

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 15, 20.1.2009, str. 14.

1

(2)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

2

(3)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1.

3

(4)  UL L 348, 11.12.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

5

(6)  UL L 15, 20.1.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 341, 27.12.2007, str. 1.

7

(8)  UL L 15, 20.1.2009, str. 14.

8

(9)  UL L 15, 20.1.2009, str. 1.

9

(10)  Na primer, ocene, npr. interpolacije in ekstrapolacije, so lahko potrebne, kadar se podatki zbirajo iz javnih ali nadzornih virov z manjšo frekvenco od četrtletne in v rokih, daljših od 28. delovnega dne, ki sledi referenčnemu obdobju.“

10

---

PRILOGA

| 1. | Prilogi III se doda naslednji del 15:
  „DEL 15
  Tabela za poročanje DPFS
  Tabela 1
  Neporavnani zneski in finančne transakcije

  Podatki, ki se zahtevajo četrtletno | A. | Domači |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Prilogi III se doda naslednji del 15:

„DEL 15

Tabela za poročanje DPFS

Tabela 1

Neporavnani zneski in finančne transakcije

Podatki, ki se zahtevajo četrtletno

A.

Domači

| B. | Druge sodelujoče države članice |
| --- | --- |

B.

Druge sodelujoče države članice

| C. | Ostali svet |
| --- | --- |

C.

Ostali svet

| D. | Skupaj |
| --- | --- |

D.

Skupaj

Skupaj

MFI

Ne-MFI – Skupaj

Skupaj

MFI

Ne-MFI – Skupaj

Država

Drugi rezidenti

Država

Drugi rezidenti

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15)

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123+S.124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14+S.15)

Od tega DPFS

Od tega DPFS

SREDSTVA

| 1 | Vloge in terjatve iz posojil |
| --- | --- |

1

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2 | Olistinjena posojila |
| --- | --- |

2

ANC

| 2a | MFI iz euroobmočja kot originator (zapadlost skupaj) |
| --- | --- |

2a

MFI iz euroobmočja kot originator (zapadlost skupaj)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

do 1 leta

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 1 letom in do 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 5 let

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | Država euroobmočja kot originator |
| --- | --- |

2b

Država euroobmočja kot originator

ANC

| 2c | DFP in ZDPS iz euroobmočja kot originator |
| --- | --- |

2c

DFP in ZDPS iz euroobmočja kot originator

ANC

| 2d | NFD iz euroobmočja kot originator |
| --- | --- |

2d

NFD iz euroobmočja kot originator

ANC

| 2e | Originator zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

2e

Originator zunaj euroobmočja

ANC

| 3 | Vrednostni papirji razen delnic |
| --- | --- |

3

ANC

do 1 leta

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 1 letom in do 2 let

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 2 letoma

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4 | Druga olistinjena sredstva |
| --- | --- |

4

ANC

| 4a | od tega država euroobmočja kot originator |
| --- | --- |

4a

od tega država euroobmočja kot originator

ANC

| 4b | od tega NFD iz euroobmočja kot originator |
| --- | --- |

4b

od tega NFD iz euroobmočja kot originator

ANC

| 5 | Delnice in drugi lastniški kapital |
| --- | --- |

5

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6 | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

6

ANC

| 7 | Osnovna sredstva |
| --- | --- |

7

NON-ANC

| 8 | Preostala sredstva |
| --- | --- |

8

NON-ANC

OBVEZNOSTI

| 9 | Prejeti posojila in vloge |
| --- | --- |

9

ANC

ANC

ANC

| 10 | Izdani dolžniški vrednostni papirji |
| --- | --- |

10

do 1 leta

ANC

nad 1 letom in do 2 let

ANC

nad 2 letoma

ANC

| 11 | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

11

ANC

| 12 | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

12

ANC

| 13 | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

13

NON-ANC

ANC: Sidrne serije.

NON-ANC: Nesidrne serije.

ANC/MFI: Sidrne serije, ki so delno izpeljane iz podatkov, zbranih neposredno od MFI preko Uredbe (ES) št. 24/2009 (ECB/2008/30), kadar so MFI iz euroobmočja originatorji in serviserji posojil.

Tabela 2

Odpisi/delni odpisi

Podatki, ki se zahtevajo četrtletno

| | D. | Skupaj |
| --- | --- | --- |

D.

Skupaj

SREDSTVA

| 2 | Olistinjena posojila |
| --- | --- |

2

Tabela 3

Neporavnani zneski, ki se izmenjujejo med NCB

| Postavke bilance stanja | Skupaj (1) | A. | Domači |
| --- | --- | --- | --- |

Postavke bilance stanja

Skupaj (1)

A.

Domači

| B. | Druge sodelujoče države članice |
| --- | --- |

B.

Druge sodelujoče države članice

Država (S. 13)

Drugi rezidenčni sektorji

Država (S. 13)

Drugi rezidenčni sektorji

Skupaj

Skupaj

Drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15)

Skupaj

Skupaj

DFP & izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.123 + S.124)

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S.125)

Nefinančne družbe (S.11)

Gospodinjstva + nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S.14 + S.15)

SREDSTVA

Olistinjena posojila

DPFS, ki so v državi euroobmočja A

DPFS, ki so v državi euroobmočja B

DPFS, ki so v državi euroobmočja C

itd.

do 1 leta

DPFS, ki so v državi euroobmočja A

DPFS, ki so v državi euroobmočja B

DPFS, ki so v državi euroobmočja C

itd.

nad 1 letom in do 5 let

DPFS, ki so v državi euroobmočja A

DPFS, ki so v državi euroobmočja B

DPFS, ki so v državi euroobmočja C

itd.

nad 5 let

DPFS, ki so v državi euroobmočja A

DPFS, ki so v državi euroobmočja B

DPFS, ki so v državi euroobmočja C

itd.

| 2. | Doda se naslednja Priloga VIII:

  „PRILOGA VIII
  SEZNAM DPFS ZA STATISTIČNE NAMENE
  DEL 1
  Spremenljivke za poročanje seznama družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (DPFS), za statistične namene







  Ime spremenljivke | Opis spremenljivke | Status |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Ta spremenljivka označuje vrsto poslane posodobitve za DPFS in lahko zavzame eno od šestih vnaprej opredeljenih vrednosti: | ‚fvc_req_new‘: zahteva za vnos nove DPFS |

2.

Doda se naslednja Priloga VIII:

„PRILOGA VIII

SEZNAM DPFS ZA STATISTIČNE NAMENE

DEL 1

Spremenljivke za poročanje seznama družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev (DPFS), za statistične namene

Ime spremenljivke

Opis spremenljivke

Status

object_request

Ta spremenljivka označuje vrsto poslane posodobitve za DPFS in lahko zavzame eno od šestih vnaprej opredeljenih vrednosti:

‚fvc_req_new‘: zahteva za vnos nove DPFS

| | ‚fvc_req_mod‘: zahteva za spremembo glede posamezne DPFS |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod‘: zahteva za spremembo glede posamezne DPFS

| | ‚fvc_req_del‘: zahteva za izbris DPFS |
| --- | --- |

‚fvc_req_del‘: zahteva za izbris DPFS

| | ‚fvc_req_realloc‘: zahteva za ponovno dodelitev identifikacijske kode izbrisane DPFS novi DPFS |
| --- | --- |

‚fvc_req_realloc‘: zahteva za ponovno dodelitev identifikacijske kode izbrisane DPFS novi DPFS

| | ‚fvc_req_mod_id_realloc‘: zahteva za ponovno dodelitev identifikacijske kode izbrisane DPFS drugi DPFS |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id_realloc‘: zahteva za ponovno dodelitev identifikacijske kode izbrisane DPFS drugi DPFS

| | ‚fvc_req_mod_id‘: zahteva za spremembo identifikacijske kode (‚fvc_id‘) posamezne DPFS v drugačno identifikacijsko kodo |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id‘: zahteva za spremembo identifikacijske kode (‚fvc_id‘) posamezne DPFS v drugačno identifikacijsko kodo

Obvezna

fvc_confidentiality_flag

Ta spremenljivka označuje status zaupnosti celotnega zapisa. Treba je izbrati eno od treh vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚F‘ (prosto, ni zaupno), ‚N‘ (zaupno; lahko se objavi samo za uporabo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB); ni za zunanjo objavo) ali ‚C‘ (zaupno; ni za objavo ESCB ali javnosti)

Če se zahteva delna zaupnost katere koli določene spremenljivke, se mora uporabiti vrednost ‚F‘

Obvezna

fvc_id

Primarni ključ za podatkovni niz DPFS je enoznačna identifikacijska koda za vsako DPFS

Sestavljena je iz dveh delov: ‚host‘ in ‚id‘

Vrednosti obeh delov skupaj zagotavljata, da je ‚if_id‘ enoznačna za navedeno DPFS

Obvezna

host

Dvomestna ISO koda države za državo registracije DPFS, eden od dveh delov spremenljivke ‚fvc_id‘ (glej zgoraj)

Obvezna, kadar je del identifikacijske kode

id

Identifikacijska koda DPFS, eden od dveh delov spremenljivke ‚fvc_id‘ (glej zgoraj)

Obvezna, kadar je del identifikacijske kode

name

Polno registrirano ime DPFS, vključno s pravno obliko družbe, npr. ‚Plc‘, ‚Ltd‘, ‚SpA‘ itd.

Obvezna

address

Podrobnosti o lokaciji DPFS ali, kjer je primerno, njegove družbe za upravljanje, sestavljene iz štirih delov: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘, ‚postal_code‘ in ‚city‘

Obvezna za zahtevi ‚new‘ in ‚mod‘

postal_address

Ime ulice in hišna številka

Obvezna za zahtevi ‚new‘ in ‚mod‘

postal_box

Številka poštnega predala, pri čemer se uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih predalov

Obvezna za zahtevi ‚new‘ in ‚mod‘

postal_code

Poštna številka, pri čemer se uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih številk

Obvezna za zahtevi ‚new‘ in ‚mod‘

city

Kraj lokacije

Obvezna za zahtevi ‚new‘ in ‚mod‘

management company name

Polno registrirano ime družbe za upravljanje DPFS.

Če ta informacija manjka, se mora poročati vrednost ‚not available‘ (ni na voljo – kadar DPFS ima družbo za upravljanje) ali ‚not applicable‘ (ne pride v poštev – kadar DPFS nima družbe za upravljanje)

Obvezna

management company name_confidentiality_flag

Ta spremenljivka označuje status zaupnosti informacije o imenu družbe za upravljanje

Treba je izbrati eno od treh vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚F‘ (prosto, ni zaupno), ‚N‘ (zaupno; lahko se objavi samo za uporabo ESCB; ni za zunanjo objavo) ali ‚C‘ (zaupno; ni za objavo ESCB ali javnosti)

Obvezna

nature of securitisation

Ta spremenljivka označuje vrsto listinjenja, ki ga izvede DPFS

Treba je izbrati eno od štirih vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚traditional‘ (tradicionalno), ‚synthetic‘ (sintetično), ‚other‘ (drugo) ali ‚not available‘ (ni na voljo)

Obvezna

nature of securitisation_confidentiality_flag

Ta spremenljivka označuje status zaupnosti informacije o vrsti listinjenja

Treba je izbrati eno od treh vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚F‘ (prosto, ni zaupno), ‚N‘ (zaupno; lahko se objavi samo za uporabo ESCB; ni za zunanjo objavo) ali ‚C‘ (zaupno; ni za objavo ESCB ali javnosti).

Obvezna

ISIN codes

Ta spremenljivka označuje kode ISIN (2) za vsak razred vrednostnega papirja na eno listinjenje, ki ga izda DPFS

Spremenljivka je sestavljena iz več delov, vključno z navedbo: ‚ISIN_1‘, ‚ISIN_2‘, ‚ISIN_3‘, ‚ISIN_4‘ in ‚ISIN_n‘

Minimalna zahteva je, da se mora poročati najmanj ena koda ISIN (ISIN_1)

Pri poročanju DPFS, za katero se kode ISIN ne uporabljajo, se mora za ‚ISIN_1‘ poročati 12 mestni znak ‚XXXXXXXXXXXX‘.

Obvezna

free_text

Pojasnila o DPFS

DEL 2

Preverjanja

1.   Splošna preverjanja

Preverilo se bo, da:

| — | so vse obvezne spremenljivke izpolnjene, |
| --- | --- |

—

so vse obvezne spremenljivke izpolnjene,

| — | je vrednost spremenljivke ‚object_request‘ ena izmed šestih vnaprej opredeljenih vrednosti, kot je to določeno v delu 1 te Priloge (‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘), odvisno od vrste posredovane informacije, in |
| --- | --- |

—

je vrednost spremenljivke ‚object_request‘ ena izmed šestih vnaprej opredeljenih vrednosti, kot je to določeno v delu 1 te Priloge (‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘), odvisno od vrste posredovane informacije, in

| — | NCB pri poročanju posodobitev Evropski centralni banki (ECB) uporabljajo latinico. |
| --- | --- |

—

NCB pri poročanju posodobitev Evropski centralni banki (ECB) uporabljajo latinico.

2.   Preverjanja identifikacijske kode

Preverilo se bo, da:

| — | je spremenljivka ‚fvc_id‘ sestavljena iz dveh ločenih delov, tj. spremenljivke ‚host‘ in spremenljivke ‚id‘, in da vrednosti obeh delov skupaj zagotavljata, da je ‚fvc_id‘ enoznačna za navedeno DPFS, |
| --- | --- |

—

je spremenljivka ‚fvc_id‘ sestavljena iz dveh ločenih delov, tj. spremenljivke ‚host‘ in spremenljivke ‚id‘, in da vrednosti obeh delov skupaj zagotavljata, da je ‚fvc_id‘ enoznačna za navedeno DPFS,

| — | je vrednost za spremenljivko ‚host‘ za DPFS dvomestna ISO koda države, |
| --- | --- |

—

je vrednost za spremenljivko ‚host‘ za DPFS dvomestna ISO koda države,

| — | predhodno uporabljena identifikacijska koda ni dodeljena novi DPFS. Če je to neizogibno, morajo NCB poslati ECB zahtevo ‚fvc_req_realloc‘, |
| --- | --- |

—

predhodno uporabljena identifikacijska koda ni dodeljena novi DPFS. Če je to neizogibno, morajo NCB poslati ECB zahtevo ‚fvc_req_realloc‘,

| — | je pri poročanju spremembe identifikacijske kode za obstoječo DPFS uporabljena posebna zahteva ‚fvc_req_mod_id‘ in |
| --- | --- |

—

je pri poročanju spremembe identifikacijske kode za obstoječo DPFS uporabljena posebna zahteva ‚fvc_req_mod_id‘ in

| — | je pri poročanju spremembe identifikacijske kode na predhodno izbrisano identifikacijsko kodo uporabljena posebna zahteva ‚fvc_req_mod_id_realloc‘. |
| --- | --- |

—

je pri poročanju spremembe identifikacijske kode na predhodno izbrisano identifikacijsko kodo uporabljena posebna zahteva ‚fvc_req_mod_id_realloc‘.

Če je bila identifikacijska koda že uporabljena (bodisi za obstoječo DPFS bodisi za DPFS, ki je bila predhodno izbrisana) in zahteva ni ‚fvc_req_mod_id_realloc‘ ali je nova identifikacijska koda DPFS na trenutnem seznamu, ECB zahtevo zavrne.

Če je spremenljivka ‚fvc_id‘ nepopolna, napačna ali manjkajoča, ECB zavrne celotno zahtevo.

3.   Ime (name)

Preverilo se bo, da:

| — | ta spremenljivka označuje ime DPFS, |
| --- | --- |

—

ta spremenljivka označuje ime DPFS,

| — | je ime DPFS, vključno z njeno pravno obliko, dosledno poročano za vsa imena, pri katerih se uporablja, |
| --- | --- |

—

je ime DPFS, vključno z njeno pravno obliko, dosledno poročano za vsa imena, pri katerih se uporablja,

| — | se upošteva pravilo o malih črkah, da se omogoči uporaba naglasov in |
| --- | --- |

—

se upošteva pravilo o malih črkah, da se omogoči uporaba naglasov in

| — | se uporabljajo male črke, kjer je primerno. |
| --- | --- |

—

se uporabljajo male črke, kjer je primerno.

Če spremenljivka ‚name‘ manjka, ECB zavrne celotno zahtevo.

4.   Naslov (address)

Preverilo se bo, da:

| — | je izpolnjena najmanj ena od spremenljivk glede naslova ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ ali ‚postal_code‘, |
| --- | --- |

—

je izpolnjena najmanj ena od spremenljivk glede naslova ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ ali ‚postal_code‘,

| — | spremenljivka ‚postal_address‘ označuje ime ulice in hišno številko DPFS (ali njene družbe za upravljanje, kakor je primerno), |
| --- | --- |

—

spremenljivka ‚postal_address‘ označuje ime ulice in hišno številko DPFS (ali njene družbe za upravljanje, kakor je primerno),

| — | spremenljivka ‚postal_box‘ uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih predalov in da pred številkami ‚postal_box‘ ni nobenega besedila v zvezi s poštnim predalom, in |
| --- | --- |

—

spremenljivka ‚postal_box‘ uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih predalov in da pred številkami ‚postal_box‘ ni nobenega besedila v zvezi s poštnim predalom, in

| — | spremenljivka ‚postal_code‘ uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih številk in da označuje ustrezno poštno številko. |
| --- | --- |

—

spremenljivka ‚postal_code‘ uporablja nacionalni sistem označevanja poštnih številk in da označuje ustrezno poštno številko.

Če manjka vsaj ena od spremenljivk, ki se nanaša na ‚address‘, ECB zavrne celotno zahtevo.

5.   Kraj (city)

Preverilo se bo, da spremenljivka ‚city‘ označuje kraj, kjer je DPFS locirana.

Če spremenljivka ‚city‘ manjka, ECB zavrne celotno zahtevo.

6.   Ime družbe za upravljanje (management company name) in s tem povezana oznaka zaupnosti

Družba za upravljanje je institucija, ki DPFS zagotavlja storitve vodenja ali upravljanja.

Preverilo se bo, da:

| — | je spremenljivka ‚management company name‘ izpolnjena bodisi z imenom družbe bodisi kot ‚not available‘ (ni na voljo) ali ‚not applicable‘ (ne pride v poštev), |
| --- | --- |

—

je spremenljivka ‚management company name‘ izpolnjena bodisi z imenom družbe bodisi kot ‚not available‘ (ni na voljo) ali ‚not applicable‘ (ne pride v poštev),

| — | je v primeru, če je spremenljivka ‚management company name‘ podana kot ‚not available‘ (ni na voljo), naveden tudi ustrezni razlog v polju ‚free_text‘; v nasprotnem primeru bo ECB poslala opozorilo, |
| --- | --- |

—

je v primeru, če je spremenljivka ‚management company name‘ podana kot ‚not available‘ (ni na voljo), naveden tudi ustrezni razlog v polju ‚free_text‘; v nasprotnem primeru bo ECB poslala opozorilo,

| — | je spremenljivka ‚management company name_confidentiality_flag‘ izpolnjena z ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘. |
| --- | --- |

—

je spremenljivka ‚management company name_confidentiality_flag‘ izpolnjena z ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘.

Če spremenljivka ‚management company name‘ manjka, ECB zavrne celotno zahtevo.

7.   Vrsta listinjenja (nature of securitisation) in s tem povezana oznaka zaupnosti

Preverilo se bo, da:

| — | je spremenljivka ‚nature of securitisation‘ izpolnjena z eno od štirih vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚traditional‘ (tradicionalno), ‚synthetic‘ (sintetično), ‚other‘ (drugo) ali ‚not available‘ (ni na voljo), |
| --- | --- |

—

je spremenljivka ‚nature of securitisation‘ izpolnjena z eno od štirih vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚traditional‘ (tradicionalno), ‚synthetic‘ (sintetično), ‚other‘ (drugo) ali ‚not available‘ (ni na voljo),

| — | je v primeru, če je spremenljivka ‚nature of securitisation‘ podana kot ‚not available‘ (ni na voljo), naveden tudi ustrezni razlog v polju ‚free_text‘; v nasprotnem primeru bo ECB poslala opozorilo, |
| --- | --- |

—

je v primeru, če je spremenljivka ‚nature of securitisation‘ podana kot ‚not available‘ (ni na voljo), naveden tudi ustrezni razlog v polju ‚free_text‘; v nasprotnem primeru bo ECB poslala opozorilo,

| — | je spremenljivka ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjena z ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘. |
| --- | --- |

—

je spremenljivka ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjena z ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘.

Če spremenljivka ‚nature of securitisation‘ manjka, ECB zavrne celotno zahtevo.

8.   Kode ISIN (ISIN codes)

Preverilo se bo, da:

| — | je pod spremenljivko ‚ISIN codes‘ za vsako DPFS izpolnjena vsaj spremenljivka ‚ISIN_1‘ in da je vrednost za ‚ISIN_1‘ bodisi dejanska koda bodisi 12 mestni znak ‚XXXXXXXXXXXX‘, |
| --- | --- |

—

je pod spremenljivko ‚ISIN codes‘ za vsako DPFS izpolnjena vsaj spremenljivka ‚ISIN_1‘ in da je vrednost za ‚ISIN_1‘ bodisi dejanska koda bodisi 12 mestni znak ‚XXXXXXXXXXXX‘,

| — | kode ISIN na DPFS niso podvojene, |
| --- | --- |

—

kode ISIN na DPFS niso podvojene,

| — | kode ISIN na DPFS niso podvojene, |
| --- | --- |

—

kode ISIN na DPFS niso podvojene,

Če spremenljivki ‚ISIN codes‘ in ‚ISIN_1‘ manjkata, tj. ni podana niti dejanska koda niti znak ‚XXXXXXXXXXXX‘, ECB zavrne celotno zahtevo.

9.   Preverjanje zaupnosti

NCB lahko nekatere vrednosti ali celotni zapis označijo kot zaupne s posebnimi spremenljivkami, ki se nanašajo na oznako zaupnosti, kadar ECB poročajo posodobitve za DPFS.

V takih primerih morajo biti v polju ‚free_text‘ navedene ustrezne informacije o razlogu za zaupnost.

ECB takih vrednosti ne objavi na svojih spletni strani in jih ne diseminira nazaj NCB. Oznake zaupnosti so podrobneje opisane spodaj:

| ‚F‘ | Prosto: ta vrednost ni zaupna in se lahko objavi |
| --- | --- |
| ‚N‘ | Zaupne statistične informacije: ta vrednost se lahko diseminira znotraj ESCB, vendar se ne sme objaviti |
| ‚C‘ | Zaupne statistične informacije: ta vrednost se znotraj ESCB ne sme niti diseminirati niti objaviti; ostane v okviru pripravljanja statistike v ECB |

‚F‘

Prosto: ta vrednost ni zaupna in se lahko objavi

‚N‘

Zaupne statistične informacije: ta vrednost se lahko diseminira znotraj ESCB, vendar se ne sme objaviti

‚C‘

Zaupne statistične informacije: ta vrednost se znotraj ESCB ne sme niti diseminirati niti objaviti; ostane v okviru pripravljanja statistike v ECB

Preverilo se bo, da:

| — | so spremenljivke ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ in ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjene z eno od naslednjih vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘, |
| --- | --- |

—

so spremenljivke ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ in ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjene z eno od naslednjih vnaprej opredeljenih vrednosti: ‚F‘, ‚N‘ ali ‚C‘,

| — | če sta spremenljivki ‚management company name_confidentiality_flag‘ in/ali ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjeni z ‚N‘ ali ‚C‘, mora biti spremenljivka ‚fvc_confidentiality_flag‘ označena s ‚F‘.“ |
| --- | --- |

—

če sta spremenljivki ‚management company name_confidentiality_flag‘ in/ali ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ izpolnjeni z ‚N‘ ali ‚C‘, mora biti spremenljivka ‚fvc_confidentiality_flag‘ označena s ‚F‘.“

---

(1)  Vključuje domače območje, druge sodelujoče države članice iz euroobmočja in ostali svet.“

1

(2)  Mednarodna identifikacijska številka vrednostnega papirja (International Securities Identification Number): koda, ki enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev in je sestavljena iz 12 alfanumeričnih znakov.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 53/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---