# Uradni list L 304/14.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 304 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5114. november 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 304

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5114. november 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 1100/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o odpravi kontrol na mejah držav članic na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh (Kodificirana različica)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Uredba (ES, EURATOM) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (kodificirana različica)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Uredba (ES) št. 1102/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Uredba (ES) št. 1103/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Tretji del | 80 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Uredba (ES) št. 1100/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o odpravi kontrol na mejah držav članic na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh (Kodificirana različica)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

Uredba (ES, EURATOM) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (kodificirana različica)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Uredba (ES) št. 1102/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra
   (
  1
  )

(
  1

75

*

Uredba (ES) št. 1103/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Tretji del

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/1

---

UREDBA (ES) št. 1099/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o statistiki energetike

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost potrebuje natančne in pravočasne podatke o količinah energije, njenih oblikah, virih, proizvajanju, oskrbi, pretvorbi in porabi, da lahko spremlja učinke in posledice svoje energetske politike. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost potrebuje natančne in pravočasne podatke o količinah energije, njenih oblikah, virih, proizvajanju, oskrbi, pretvorbi in porabi, da lahko spremlja učinke in posledice svoje energetske politike.

| (2) | Statistika energetike se je tradicionalno osredotočala na oskrbo z energijo in fosilno energijo. V prihodnjih letih se bo morala močneje osredotočati na boljše poznavanje in spremljanje končne porabe energije ter obnovljive in jedrske energije. |
| --- | --- |

(2)

Statistika energetike se je tradicionalno osredotočala na oskrbo z energijo in fosilno energijo. V prihodnjih letih se bo morala močneje osredotočati na boljše poznavanje in spremljanje končne porabe energije ter obnovljive in jedrske energije.

| (3) | Za ocenjevanje učinka, ki ga ima poraba energije na okolje, zlasti v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, je bistvenega pomena, da so na voljo natančni in posodobljeni podatki o energiji. Te podatke je treba zagotoviti v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (2). |
| --- | --- |

(3)

Za ocenjevanje učinka, ki ga ima poraba energije na okolje, zlasti v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, je bistvenega pomena, da so na voljo natančni in posodobljeni podatki o energiji. Te podatke je treba zagotoviti v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (2).

| (4) | Države članice morajo v skladu z Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (3) in Direktivo 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (4), sporočiti količinske podatke o energiji. Za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev, določenih v navedenih direktivah, so potrebni natančni in posodobljeni podatki o energiji. |
| --- | --- |

(4)

Države članice morajo v skladu z Direktivo 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (3) in Direktivo 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo (4), sporočiti količinske podatke o energiji. Za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev, določenih v navedenih direktivah, so potrebni natančni in posodobljeni podatki o energiji.

| (5) | Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (5), Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (6) in Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (7), zahtevajo, da države članice posredujejo količinske podatke o porabljeni energiji. Za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev, določenih v teh direktivah, so potrebni natančni, posodobljeni podatki o energiji ter boljša povezava med podatki o energiji in ustreznimi statističnimi raziskavami, kot so popis prebivalstva in gospodinjstev ter podatki o prometu. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (5), Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (6) in Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (7), zahtevajo, da države članice posredujejo količinske podatke o porabljeni energiji. Za spremljanje napredka pri uresničevanju ciljev, določenih v teh direktivah, so potrebni natančni, posodobljeni podatki o energiji ter boljša povezava med podatki o energiji in ustreznimi statističnimi raziskavami, kot so popis prebivalstva in gospodinjstev ter podatki o prometu.

| (6) | Zeleni knjigi Komisije z dne 22. junija 2005 o Energetski učinkovitosti in z dne 8. marca 2006 o Evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo obravnavata energetsko politiko EU, ki zahteva razpoložljivost statističnih podatkov EU o energiji, vključno za potrebe ustanovitve evropskega observatorija za energetski trg. |
| --- | --- |

(6)

Zeleni knjigi Komisije z dne 22. junija 2005 o Energetski učinkovitosti in z dne 8. marca 2006 o Evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo obravnavata energetsko politiko EU, ki zahteva razpoložljivost statističnih podatkov EU o energiji, vključno za potrebe ustanovitve evropskega observatorija za energetski trg.

| (7) | Oblikovanje prosto razpoložljivega modela energetske napovedi, k čemur je pozval Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo (8), zahteva natančne in posodobljene podatke o energiji. |
| --- | --- |

(7)

Oblikovanje prosto razpoložljivega modela energetske napovedi, k čemur je pozval Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo (8), zahteva natančne in posodobljene podatke o energiji.

| (8) | V prihodnjih letih bi bilo treba več pozornosti nameniti varni oskrbi z najpomembnejšimi gorivi, na ravni EU pa so za zgodnje prepoznavanje morebitnih kriz v oskrbi in usklajevanje rešitev zanje v vsej EU potrebni bolj pravočasni in natančnejši podatki. |
| --- | --- |

(8)

V prihodnjih letih bi bilo treba več pozornosti nameniti varni oskrbi z najpomembnejšimi gorivi, na ravni EU pa so za zgodnje prepoznavanje morebitnih kriz v oskrbi in usklajevanje rešitev zanje v vsej EU potrebni bolj pravočasni in natančnejši podatki.

| (9) | Liberalizacija energetskega trga in njegova vse večja celovitost vedno bolj otežujeta pridobivanje zanesljivih, pravočasnih podatkov o energiji, ker zlasti pravna podlaga v zvezi z določbami o takšnih podatkih ne obstaja. |
| --- | --- |

(9)

Liberalizacija energetskega trga in njegova vse večja celovitost vedno bolj otežujeta pridobivanje zanesljivih, pravočasnih podatkov o energiji, ker zlasti pravna podlaga v zvezi z določbami o takšnih podatkih ne obstaja.

| (10) | Da bi pomagal pri sprejemanju političnih odločitev Evropske unije in njenih držav članic ter javni razpravi, pri kateri bi sodelovali tudi državljani, mora sistem statistik energetike zagotavljati primerljivost, preglednost, fleksibilnost in možnosti razvoja. Zato bi morali v bližnji prihodnosti vanj vključiti statistične podatke o jedrski energiji in bolj razvijati ustrezne podatke o obnovljivi energiji. Tudi v zvezi z energetsko učinkovitostjo bi razpoložljivost podrobnih statističnih podatkov o življenjskem prostoru in prometu zelo koristila. |
| --- | --- |

(10)

Da bi pomagal pri sprejemanju političnih odločitev Evropske unije in njenih držav članic ter javni razpravi, pri kateri bi sodelovali tudi državljani, mora sistem statistik energetike zagotavljati primerljivost, preglednost, fleksibilnost in možnosti razvoja. Zato bi morali v bližnji prihodnosti vanj vključiti statistične podatke o jedrski energiji in bolj razvijati ustrezne podatke o obnovljivi energiji. Tudi v zvezi z energetsko učinkovitostjo bi razpoložljivost podrobnih statističnih podatkov o življenjskem prostoru in prometu zelo koristila.

| (11) | Zbiranje statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (9). |
| --- | --- |

(11)

Zbiranje statističnih podatkov Skupnosti urejajo pravila, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (9).

| (12) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statistik energetike v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statistik energetike v Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja.

| (13) | Nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti bi morali pri pripravi in razširjanju statističnih podatkov Skupnosti v okviru te uredbe upoštevali načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program, ustanovljen s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (10), sprejel 24. februarja 2005 in je bil priložen Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti bi morali pri pripravi in razširjanju statističnih podatkov Skupnosti v okviru te uredbe upoštevali načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program, ustanovljen s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (10), sprejel 24. februarja 2005 in je bil priložen Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti.

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11).

| (15) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo seznama virov podatkov, nacionalnih statističnih podatkov in veljavnih pojasnil ali opredelitev kakor tudi načinov posredovanja ter za določitev in spremembo letne jedrske statistike, ko bo enkrat vključena, za spremembo statistike obnovljivih virov energije, ko bo enkrat vključena, ter za določitev in spremembo statistike končne porabe energije. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(15)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo seznama virov podatkov, nacionalnih statističnih podatkov in veljavnih pojasnil ali opredelitev kakor tudi načinov posredovanja ter za določitev in spremembo letne jedrske statistike, ko bo enkrat vključena, za spremembo statistike obnovljivih virov energije, ko bo enkrat vključena, ter za določitev in spremembo statistike končne porabe energije. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (16) | Treba je predvideti, da Komisija državam članicam lahko odobri izjeme ali odstopanja od tistih delov zbiranja podatkov o energiji, ki bi dajalce podatkov pretirano obremenila. Izjeme ali odstopanja bi bila lahko dovoljena le po prejemu ustrezne utemeljitve, v kateri so na pregleden način prikazane sedanje razmere in pretirana bremena. Obdobje njihove veljavnosti bi se moralo omejevati na najkrajši potrebni čas. |
| --- | --- |

(16)

Treba je predvideti, da Komisija državam članicam lahko odobri izjeme ali odstopanja od tistih delov zbiranja podatkov o energiji, ki bi dajalce podatkov pretirano obremenila. Izjeme ali odstopanja bi bila lahko dovoljena le po prejemu ustrezne utemeljitve, v kateri so na pregleden način prikazane sedanje razmere in pretirana bremena. Obdobje njihove veljavnosti bi se moralo omejevati na najkrajši potrebni čas.

| (17) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja skupen okvir za pripravo, prenos, ocenjevanje in razširjanje primerljivih statistik energetike v Skupnosti.

2.   Ta uredba se uporablja za statistične podatke v zvezi z energenti in njihovimi agregati v Skupnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „statistični podatki Skupnosti“ pomeni statistične podatke Skupnosti, kakor so opredeljeni v prvi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; |
| --- | --- |

(a)

„statistični podatki Skupnosti“ pomeni statistične podatke Skupnosti, kakor so opredeljeni v prvi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97;

| (b) | „priprava statističnih podatkov“ pomeni pripravo statističnih podatkov, kakor je opredeljena v drugi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; |
| --- | --- |

(b)

„priprava statističnih podatkov“ pomeni pripravo statističnih podatkov, kakor je opredeljena v drugi alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97;

| (c) | „Komisija (Eurostat)“ pomeni organ Skupnosti, kakor je opredeljen v četrti alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97; |
| --- | --- |

(c)

„Komisija (Eurostat)“ pomeni organ Skupnosti, kakor je opredeljen v četrti alinei člena 2 Uredbe (ES) št. 322/97;

| (d) | „energenti“ pomeni goriva, toploto, obnovljive vire energije, električno energijo ali katero koli drugo obliko energije; |
| --- | --- |

(d)

„energenti“ pomeni goriva, toploto, obnovljive vire energije, električno energijo ali katero koli drugo obliko energije;

| (e) | „agregati“ pomeni na nacionalni ravni zbrane podatke o ravnanju z energenti ali o njihovi uporabi, in sicer o proizvodnji, trgovanju, zalogah, pretvorbi, porabi in strukturnih značilnostih energetskega sistema, kot so inštalirane kapacitete za proizvodnjo električne energije ali proizvodne zmogljivosti za naftne derivate. |
| --- | --- |

(e)

„agregati“ pomeni na nacionalni ravni zbrane podatke o ravnanju z energenti ali o njihovi uporabi, in sicer o proizvodnji, trgovanju, zalogah, pretvorbi, porabi in strukturnih značilnostih energetskega sistema, kot so inštalirane kapacitete za proizvodnjo električne energije ali proizvodne zmogljivosti za naftne derivate.

| (f) | „kakovost podatkov“ pomeni upoštevanje naslednjih značilnosti kakovosti statistike: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost in popolnost. |
| --- | --- |

(f)

„kakovost podatkov“ pomeni upoštevanje naslednjih značilnosti kakovosti statistike: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost in popolnost.

Člen 3

Viri podatkov

1.   Države članice ob upoštevanju načel ohranjanja razbremenitve dajalcev podatkov in upravne poenostavitve podatke v zvezi z energenti in njihovimi agregati v Skupnosti zberejo iz naslednjih virov:

| (a) | posebnih statističnih raziskav, opravljenih pri proizvajalcih primarne in sekundarne energije ter trgovcih, dobaviteljih in prevoznikih, uvoznikih in izvoznikih energentov; |
| --- | --- |

(a)

posebnih statističnih raziskav, opravljenih pri proizvajalcih primarne in sekundarne energije ter trgovcih, dobaviteljih in prevoznikih, uvoznikih in izvoznikih energentov;

| (b) | drugih statističnih raziskav, opravljenih pri končnih porabnikih energije v sektorjih predelovalne industrije, prometnem sektorju in drugih sektorjih, vključno z gospodinjstvi; |
| --- | --- |

(b)

drugih statističnih raziskav, opravljenih pri končnih porabnikih energije v sektorjih predelovalne industrije, prometnem sektorju in drugih sektorjih, vključno z gospodinjstvi;

| (c) | drugih postopkov statističnega vrednotenja ali drugih virov, vključno z administrativnimi viri, kot so regulatorji trgov električne energije in plina. |
| --- | --- |

(c)

drugih postopkov statističnega vrednotenja ali drugih virov, vključno z administrativnimi viri, kot so regulatorji trgov električne energije in plina.

2.   Države članice določijo natančna pravila za podjetja in druge vire v zvezi s sporočanjem podatkov, potrebnih za nacionalne statistike, kakor je opredeljeno v členu 4.

3.   Seznam virov podatkov se lahko spremeni v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 4

Agregati, energenti in pogostost predložitve nacionalnih statističnih podatkov

1.   Nacionalni statistični podatki, ki jih je treba sporočiti, so določeni v prilogah. Ti podatki se predložijo:

| (a) | letno, za statistiko energetike v Prilogi B; |
| --- | --- |

(a)

letno, za statistiko energetike v Prilogi B;

| (b) | mesečno, za statistiko energetike v Prilogi C; |
| --- | --- |

(b)

mesečno, za statistiko energetike v Prilogi C;

| (c) | kratkoročno mesečno, za statistiko energetike v Prilogi D. |
| --- | --- |

(c)

kratkoročno mesečno, za statistiko energetike v Prilogi D.

2.   Pojasnila ali opredelitve, ki se uporabljajo za tehnične izraze, so navedeni v posameznih prilogah in tudi v Prilogi A (Terminološka pojasnila).

3.   Podatki, ki jih je treba sporočiti, ter pojasnila ali opredelitve, ki se uporabljajo za tehnične izraze, se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 5

Predložitev in objava podatkov

1.   Države članice predložijo Komisiji (Eurostatu) nacionalne statistične podatke, kakor je opredeljeno v členu 4.

2.   Načini predložitve, vključno z veljavnimi roki, ter odstopanja in izjeme v zvezi s temi načini so opredeljeni v prilogah.

3.   Načini predložitve nacionalnih statističnih podatkov se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

4.   Komisija lahko državam članicam ob ustrezni utemeljitvi zahteve v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(3) odobri dodatne izjeme ali odstopanja za tiste dele zbiranja nacionalnih statističnih podatkov, ki bi dajalce podatkov pretirano bremenili.

5.   Komisija (Eurostat) objavi letne statistike energetike do 31. januarja drugega leta, ki sledi obdobju poročanja.

Člen 6

Ocena kakovosti in poročila

1.   Države članice zagotovijo kakovost posredovanih podatkov.

2.   V največji možni meri se zagotovi skladnost med podatki o energiji, sporočenimi v skladu s Prilogo B, in podatki, sporočenimi v skladu z Odločbo Komisije 2005/166/ES z dne 10. februarja 2005 o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (12).

3.   V tej uredbi se za posredovane podatke uporabljajo naslednja merila iz ocene kakovosti:

| (a) | „ustreznost“ pomeni stopnjo, koliko statistični podatki izpolnjujejo sedanje in potencialne potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

„ustreznost“ pomeni stopnjo, koliko statistični podatki izpolnjujejo sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

| (b) | „natančnost“ pomeni, koliko se ocene približajo neznanim dejanskim vrednostim; |
| --- | --- |

(b)

„natančnost“ pomeni, koliko se ocene približajo neznanim dejanskim vrednostim;

| (c) | „pravočasnost“ pomeni časovni razpon med razpoložljivostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo; |
| --- | --- |

(c)

„pravočasnost“ pomeni časovni razpon med razpoložljivostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

| (d) | „točnost“ pomeni časovni razpon med datumom objave podatkov in datumom, ko bi se podatki morali zagotoviti; |
| --- | --- |

(d)

„točnost“ pomeni časovni razpon med datumom objave podatkov in datumom, ko bi se podatki morali zagotoviti;

| (e) | „dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in načine, kako lahko uporabniki pridobijo, uporabijo in razlagajo podatke; |
| --- | --- |

(e)

„dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in načine, kako lahko uporabniki pridobijo, uporabijo in razlagajo podatke;

| (f) | „primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji, sektorji ali skozi čas; |
| --- | --- |

(f)

„primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji, sektorji ali skozi čas;

| (g) | „skladnost“ pomeni ustreznost podatkov za zanesljivo povezovanje na različne načine in za različne namene. |
| --- | --- |

(g)

„skladnost“ pomeni ustreznost podatkov za zanesljivo povezovanje na različne načine in za različne namene.

4.   Države članice Komisiji (Eurostatu) vsakih pet let predložijo poročilo o kakovosti posredovanih podatkov in morebitnih metodoloških spremembah.

5.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) poročilo z vsemi ustreznimi podatki v zvezi z izvajanjem te uredbe, in sicer v roku šestih mesecev po prejemu zahtevka Komisije (Eurostata), ki slednji omogoča ovrednotenje kakovosti posredovanih podatkov.

Člen 7

Časovni načrt in pogostost

Države članice zbirajo vse podatke, navedene v tej uredbi, od začetka koledarskega leta po sprejetju te uredbe in jih od takrat naprej posredujejo v obdobjih, kakor so določeni v členu 4(1).

Člen 8

Letne jedrske statistike

Komisija (Eurostat) v sodelovanju s sektorjem jedrske energije v EU opredeli niz letnih jedrskih statistik, ki se brez poseganja v vso potrebno zaupnost, ob izogibanju vsakršnemu podvajanju zbiranja podatkov ter z ohranjanjem nizkih stroškov proizvodnje in razumnega bremena priprave poročil, objavljajo in se o njih poroča od leta 2009 naprej, ki velja kot prvo obdobje poročanja.

Sestavi se niz statistik jedrske energije, ki se lahko spreminja v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 9

Statistike obnovljivih virov energije in statistike končne porabe energije

1.   Za izboljšanje kakovosti statistike obnovljivih virov energije in statistike končne porabe energije Komisija (Eurostat) v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so te statistike primerljive, pregledne, podrobne in prožne, tako da:

| (a) | preverja metodologijo, ki se uporablja za izdelavo statistik obnovljivih vrst energije, da zagotovi razpoložljivost dodatnih primernih in podrobnih statistik o posameznih obnovljivih virih energije vsako leto in na stroškovno učinkovit način. Tako izdelane statistike Komisija (Eurostat) predstavlja in objavlja od leta 2010 (referenčno leto) naprej; |
| --- | --- |

(a)

preverja metodologijo, ki se uporablja za izdelavo statistik obnovljivih vrst energije, da zagotovi razpoložljivost dodatnih primernih in podrobnih statistik o posameznih obnovljivih virih energije vsako leto in na stroškovno učinkovit način. Tako izdelane statistike Komisija (Eurostat) predstavlja in objavlja od leta 2010 (referenčno leto) naprej;

| (b) | preverja in določa metodologijo, ki se na nacionalni ravni in ravni Skupnosti uporablja za izdelavo statistik končne porabe energije (viri, spremenljivke, kakovost, stroški) na osnovi trenutnega stanja, obstoječih raziskav, pilotnih študij izvedljivosti ter analize stroškov in koristi, ki jo je še treba izvesti, in ocenjuje rezultate pilotnih študij ter analize stroškov in koristi, da opredeli način razčlenitve končne energije po sektorjih in glavnih vrstah uporabe energije ter od leta 2012 (referenčno leto) postopoma vključi v statistike prvine, ki izhajajo iz te razčlenitve. |
| --- | --- |

(b)

preverja in določa metodologijo, ki se na nacionalni ravni in ravni Skupnosti uporablja za izdelavo statistik končne porabe energije (viri, spremenljivke, kakovost, stroški) na osnovi trenutnega stanja, obstoječih raziskav, pilotnih študij izvedljivosti ter analize stroškov in koristi, ki jo je še treba izvesti, in ocenjuje rezultate pilotnih študij ter analize stroškov in koristi, da opredeli način razčlenitve končne energije po sektorjih in glavnih vrstah uporabe energije ter od leta 2012 (referenčno leto) postopoma vključi v statistike prvine, ki izhajajo iz te razčlenitve.

2.   Niz statistik obnovljivih virov energije se lahko spreminja v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

3.   Sestavi se niz statistik končne porabe energije, ki se lahko spreminja v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 10

Izvedbeni ukrepi

1.   V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2) se za izvajanje te uredbe sprejmejo naslednji ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem:

| (a) | spremembe seznama virov podatkov (člen 3(3)); |
| --- | --- |

(a)

spremembe seznama virov podatkov (člen 3(3));

| (b) | spremembe nacionalnih statističnih podatkov ter pojasnil in opredelitev, ki se uporabljajo za tehnične izraze (člen 4(3)); |
| --- | --- |

(b)

spremembe nacionalnih statističnih podatkov ter pojasnil in opredelitev, ki se uporabljajo za tehnične izraze (člen 4(3));

| (c) | spremembe načinov posredovanja (člen 5(3)); |
| --- | --- |

(c)

spremembe načinov posredovanja (člen 5(3));

| (d) | uvedba ali spremembe letne jedrske statistike (člen 8(2)); |
| --- | --- |

(d)

uvedba ali spremembe letne jedrske statistike (člen 8(2));

| (e) | spremembe statistike obnovljivih virov energije (člen 9(2)); |
| --- | --- |

(e)

spremembe statistike obnovljivih virov energije (člen 9(2));

| (f) | uvedba ali spremembe statistike končne porabe energije (člen 9(3)). |
| --- | --- |

(f)

uvedba ali spremembe statistike končne porabe energije (člen 9(3)).

2.   V skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(3) se odobrijo dodatne izjeme ali odstopanja (člen 5(4)).

3.   Upoštevati je treba načelo, da dodatni stroški in breme priprave poročil ostanejo v razumnem obsegu.

Člen 11

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. POTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 15. septembra 2008.

1

(2)  UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

3

(4)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

4

(5)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

5

(6)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

6

(7)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

7

(8)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 876.

8

(9)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1.

9

(10)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

10

(11)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

11

(12)  UL L 55, 1.3.2005, str. 57.

12

---

PRILOGA A

TERMINOLOŠKA POJASNILA

V tej prilogi so navedena pojasnila ali opredelitve izrazov, ki so uporabljeni v drugih prilogah.

1.   GEOGRAFSKE OPOMBE

Naslednje geografske opredelitve se uporabljajo samo za namene statističnega poročanja:

| — | Avstralija: brez čezmorskih ozemelj. |
| --- | --- |

—

Avstralija: brez čezmorskih ozemelj.

| — | Danska: brez Ferskih otokov in Grenlandije. |
| --- | --- |

—

Danska: brez Ferskih otokov in Grenlandije.

| — | Francija: z Monakom in brez francoskih čezmorskih ozemelj Guadeloupe, Martinique, Gvajana, Réunion, Saint Pierre in Miquelon, Nova Kaledonija, Francoska Polinezija, Wallis in Futuna, Mayotte. |
| --- | --- |

—

Francija: z Monakom in brez francoskih čezmorskih ozemelj Guadeloupe, Martinique, Gvajana, Réunion, Saint Pierre in Miquelon, Nova Kaledonija, Francoska Polinezija, Wallis in Futuna, Mayotte.

| — | Italija: s San Marinom in Vatikanom. |
| --- | --- |

—

Italija: s San Marinom in Vatikanom.

| — | Japonska: z Okinavo. |
| --- | --- |

—

Japonska: z Okinavo.

| — | Nizozemska: brez Surinama in Nizozemskih Antilov. |
| --- | --- |

—

Nizozemska: brez Surinama in Nizozemskih Antilov.

| — | Portugalska: z Azori in Madeiro. |
| --- | --- |

—

Portugalska: z Azori in Madeiro.

| — | Španija: s Kanarskimi otoki, Balearskimi otoki, Ceuto in Melillo. |
| --- | --- |

—

Španija: s Kanarskimi otoki, Balearskimi otoki, Ceuto in Melillo.

| — | Švica: brez Lihtenštajna. |
| --- | --- |

—

Švica: brez Lihtenštajna.

| — | Združene države: s 50 državami, Zveznim okrožjem Kolumbija, ameriškimi Deviškimi otoki, Portorikom in Guamom. |
| --- | --- |

—

Združene države: s 50 državami, Zveznim okrožjem Kolumbija, ameriškimi Deviškimi otoki, Portorikom in Guamom.

2.   AGREGATI

Proizvajalci so razporejeni glede na namen proizvodnje:

| — | Proizvajalci po glavni dejavnosti: zasebna in javna podjetja, katerih glavna dejavnost je proizvodnja električne energije in/ali toplote za prodajo tretjim osebam. |
| --- | --- |

—

Proizvajalci po glavni dejavnosti: zasebna in javna podjetja, katerih glavna dejavnost je proizvodnja električne energije in/ali toplote za prodajo tretjim osebam.

| — | Samoproizvajalci: zasebna in javna podjetja, ki proizvajajo električno energijo in/ali toploto, ki je v celoti ali deloma namenjena lastni rabi za podporo svoji glavni dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Samoproizvajalci: zasebna in javna podjetja, ki proizvajajo električno energijo in/ali toploto, ki je v celoti ali deloma namenjena lastni rabi za podporo svoji glavni dejavnosti.

Opomba: Komisija lahko po začetku veljavnosti spremenjene klasifikacije NACE v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2) nadalje pojasni terminologijo in doda ustrezne oznake NACE.

2.1   Sektor oskrbe in sektor transformacije

| Proizvodnja/domača proizvodnja
  Količine pridobljenih ali proizvedenih goriv, izračunane po postopku za odstranjevanje neaktivnih snovi. Proizvodnja vključuje količine, ki jih je proizvajalec porabil v proizvodnem postopku (npr. za ogrevanje ali delovanje opreme in pomožnih naprav), in količine za druge proizvajalce energije za pretvorbo ali druge potrebe.
  „Domač“ se nanaša na: proizvodnjo iz virov znotraj zadevne države. |
| --- |
| Uvoz/izvoz
  Geografske opredelitve so navedene v delu „Geografske opombe“.
  Če ni drugače določeno, se „uvoz“ nanaša na izvorno državo (državo, v kateri je bil energent proizveden) za uporabo v tej državi in „izvoz“ na končno državo porabe proizvedenega energenta.
  Za količine se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne.
  Kadar se ne da določiti kraja izvora ali kraja namembnosti, se lahko uporabi kategorija „Drugo“.
  Statistične razlike se lahko pojavijo, če so na voljo samo podatki o celotnem uvozu in izvozu na zgoraj navedeni podlagi, geografska razčlenitev pa temelji na drugačnih raziskavah, virih ali konceptu. V takšnem primeru se razlike vključijo v kategorijo „Drugo“. |
| Mednarodna pomorska skladišča
  Količine goriv, nabavljenih za ladje vseh zastav v mednarodni plovbi. Mednarodna plovba lahko poteka po morju, celinskih jezerih in vodnih poteh ter obalnih vodah. Zajete niso:






  — | poraba ladij v notranji plovbi. Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada, |

Proizvodnja/domača proizvodnja

Količine pridobljenih ali proizvedenih goriv, izračunane po postopku za odstranjevanje neaktivnih snovi. Proizvodnja vključuje količine, ki jih je proizvajalec porabil v proizvodnem postopku (npr. za ogrevanje ali delovanje opreme in pomožnih naprav), in količine za druge proizvajalce energije za pretvorbo ali druge potrebe.

„Domač“ se nanaša na: proizvodnjo iz virov znotraj zadevne države.

Uvoz/izvoz

Geografske opredelitve so navedene v delu „Geografske opombe“.

Če ni drugače določeno, se „uvoz“ nanaša na izvorno državo (državo, v kateri je bil energent proizveden) za uporabo v tej državi in „izvoz“ na končno državo porabe proizvedenega energenta.

Za količine se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne.

Kadar se ne da določiti kraja izvora ali kraja namembnosti, se lahko uporabi kategorija „Drugo“.

Statistične razlike se lahko pojavijo, če so na voljo samo podatki o celotnem uvozu in izvozu na zgoraj navedeni podlagi, geografska razčlenitev pa temelji na drugačnih raziskavah, virih ali konceptu. V takšnem primeru se razlike vključijo v kategorijo „Drugo“.

Mednarodna pomorska skladišča

Količine goriv, nabavljenih za ladje vseh zastav v mednarodni plovbi. Mednarodna plovba lahko poteka po morju, celinskih jezerih in vodnih poteh ter obalnih vodah. Zajete niso:

—

poraba ladij v notranji plovbi. Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada,

| — | poraba ribiških plovil, |
| --- | --- |

—

poraba ribiških plovil,

| — | poraba vojaških sil. |
| --- | --- |

—

poraba vojaških sil.

Spremembe zalog

Razlika med začetno in končno ravnjo zalog na nacionalnem ozemlju.

Bruto poraba (izračunana)

Vrednost se izračuna, kot sledi:

domača proizvodnja + iz drugih virov + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + spremembe zalog

Bruto poraba (zabeležena)

Količina, ki je dejansko zabeležena s pomočjo raziskav v sektorjih končne porabe.

Statistične razlike

Vrednost se izračuna, kot sledi:

izračunana bruto poraba – zabeležena bruto poraba.

Vključene so spremembe zalog pri končnih porabnikih, kadar se teh ne da določiti v kategoriji „Spremembe zalog“.

Navesti je treba razloge za vse večje razlike.

Proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne

Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije.

Goriva, ki jih porabijo elektrarne z najmanj eno enoto TE-TO, je treba vključiti v kategorijo „Proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO“.

Proizvajalci po glavni dejavnosti – termoelektrarne-toplarne (TE-TO)

Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije in toplote.

Proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne

Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote.

Elektrarne samoproizvajalke

Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo električne energije.

Goriva, ki jih porabijo elektrarne z najmanj eno enoto TE-TO, je treba vključiti v kategorijo „TE-TO samoproizvajalke“.

TE-TO samoproizvajalke

Količine goriv, ki ustrezajo količini proizvedene električne energije in prodane toplote.

Toplarne samoproizvajalke

Količine goriv, ki ustrezajo količini prodane toplote.

Briketarne

Količine, porabljene za proizvodnjo goriv.

Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Koksarne

Količine, porabljene v koksarnah.

Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)

Količine lignita ali rjavega premoga, porabljenega za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB), ali količine šote, porabljene za proizvodnjo briketov iz šote (PB).

Količine, porabljene za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Plinarne

Količine, porabljene za proizvodnjo plina v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga.

Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Plavži

Količine premoga za koksanje in/ali bituminoznega premoga (kar običajno ustreza vpihovanju premogovega prahu) ter koksa za koksanje, pretvorjenega v plavžih.

Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje ali delovanje plavžev (npr. plin iz plavžev), se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Utekočinjanje premoga

Količine goriv, porabljene za proizvodnjo sintetičnega olja.

Rafinerije nafte

Količine, porabljene za proizvodnjo naftnih derivatov.

Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje in delovanje opreme, se ne navedejo v tej kategoriji, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

Drugje neopredeljeno – transformacija

Količine, porabljene za transformacijo, ki so drugje neopredeljene. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

2.2   Energetski sektor in končna poraba

| Celoten energetski sektor
  Količine, porabljene v energetiki za pridobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte in plina) ali predelovalne dejavnosti obratov.
  Niso zajete količine goriv, pretvorjenih v druge oblike energije (navesti v kategoriji „sektor transformacije“) ali porabljenih za delovanje naftovodov, plinovodov in cevovodov za premogovo blato (navesti v prometnem sektorju).
  Zajeti so proizvodnja kemičnih materialov za jedrsko fisijo in fuzijo ter proizvodi teh procesov. |
| --- |
| Elektrarne, TE-TO in toplarne
  Količine energije, porabljene v elektrarnah, TE-TO in toplarnah. |
| Rudniki premoga
  Količine, porabljene v premogovništvu kot energija za pridobivanje in pripravo premoga.
  Premog, pokurjen v rudniških elektrarnah, je treba navesti v kategoriji „sektor transformacije“. |
| Briketarne
  Količine, porabljene kot energenti v briketarnah. |
| Koksarne
  Količine, porabljene kot energenti v koksarnah. |
| Obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)
  Količine, porabljene kot energenti v obratih BKP/PB. |
| Plinarne/obrati za uplinjanje
  Količine, porabljene kot energenti v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga. |
| Plavži
  Količine, porabljene kot energenti v plavžih. |
| Utekočinjanje premoga
  Količine, porabljene kot energenti v obratih za utekočinjanje. |
| Rafinerije nafte
  Količine, porabljene kot energenti v rafinerijah nafte. |
| Pridobivanje nafte in plina
  Količine, porabljene kot gorivo pri pridobivanju nafte in plina ter v obratih za predelavo zemeljskega plina.
  Niso zajete izgube v ceveh (navesti kot izgube pri distribuciji) in količine energije, porabljene pri uporabi cevi (navesti v prometnem sektorju). |
| Skupna končna poraba
  Določena (izračunana) kot:
  = skupna neenergetska raba + končna poraba energije (industrija + promet + drugi sektorji)
  Niso zajete dostavljene količine za pretvorbo, poraba v energetiki in izgube pri distribuciji. |
| Neenergetska raba
  Energenti, porabljeni za surovine v različnih sektorjih, tj. niso bili porabljeni kot gorivo ali pretvorjeni v drugo gorivo. |

Celoten energetski sektor

Količine, porabljene v energetiki za pridobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte in plina) ali predelovalne dejavnosti obratov.

Niso zajete količine goriv, pretvorjenih v druge oblike energije (navesti v kategoriji „sektor transformacije“) ali porabljenih za delovanje naftovodov, plinovodov in cevovodov za premogovo blato (navesti v prometnem sektorju).

Zajeti so proizvodnja kemičnih materialov za jedrsko fisijo in fuzijo ter proizvodi teh procesov.

Elektrarne, TE-TO in toplarne

Količine energije, porabljene v elektrarnah, TE-TO in toplarnah.

Rudniki premoga

Količine, porabljene v premogovništvu kot energija za pridobivanje in pripravo premoga.

Premog, pokurjen v rudniških elektrarnah, je treba navesti v kategoriji „sektor transformacije“.

Briketarne

Količine, porabljene kot energenti v briketarnah.

Koksarne

Količine, porabljene kot energenti v koksarnah.

Obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)

Količine, porabljene kot energenti v obratih BKP/PB.

Plinarne/obrati za uplinjanje

Količine, porabljene kot energenti v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga.

Plavži

Količine, porabljene kot energenti v plavžih.

Utekočinjanje premoga

Količine, porabljene kot energenti v obratih za utekočinjanje.

Rafinerije nafte

Količine, porabljene kot energenti v rafinerijah nafte.

Pridobivanje nafte in plina

Količine, porabljene kot gorivo pri pridobivanju nafte in plina ter v obratih za predelavo zemeljskega plina.

Niso zajete izgube v ceveh (navesti kot izgube pri distribuciji) in količine energije, porabljene pri uporabi cevi (navesti v prometnem sektorju).

Skupna končna poraba

Določena (izračunana) kot:

= skupna neenergetska raba + končna poraba energije (industrija + promet + drugi sektorji)

Niso zajete dostavljene količine za pretvorbo, poraba v energetiki in izgube pri distribuciji.

Neenergetska raba

Energenti, porabljeni za surovine v različnih sektorjih, tj. niso bili porabljeni kot gorivo ali pretvorjeni v drugo gorivo.

2.3   Specifikacija končne porabe energije

| Končna poraba energije
  Skupna poraba energije v industriji, prometu in drugih sektorjih. |
| --- |
| Industrijski sektor
  Zadeva količine goriva, porabljenega v industrijskih podjetjih za podporo njihovim glavnim dejavnostim.
  Pri obratih, ki proizvajajo izključno toploto, ali pri TE-TO se upoštevajo samo količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote za lastno porabo teh obratov. Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote, ki je namenjena prodaji, in za proizvodnjo električne energije, je treba navesti v ustreznem sektorju transformacije. |
| Železo in jeklo |
| Kemikalije (vključno s petrokemijo)
  Kemična in petrokemična industrija |
| Neželezne kovine
  Industrija barvnih kovin |
| Nekovinski mineralni izdelki
  Steklarska, keramična, cementna industrija in industrija drugega gradbenega materiala. |
| Vozila in plovila
  Industrija, povezana s proizvodnjo opreme, ki se uporablja pri prevozu. |
| Stroji in naprave
  Kovinski izdelki, stroji in oprema, razen transportne opreme. |
| Rudnine in kamnine
  Ne zajema industrije za proizvodnjo energije. |
| Hrana, pijače in tobačni izdelki |
| Vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo
  Zajema razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa. |
| Les in izdelki iz lesa (razen vlaknin in papirja) |
| Gradbeništvo |
| Tekstilije in usnje |
| Drugje neopredeljeno – industrija
  Poraba v sektorjih, ki niso zajeti zgoraj. |
| Prometni sektor
  Energija, porabljena v vseh prevoznih dejavnostih ne glede na gospodarski sektor, v katerem se ta dejavnost opravlja. |
| Prometni sektor – železniški promet
  Vsa poraba v železniškem prometu, vključno z industrijskimi železnicami. |
| Prometni sektor – notranja plovba
  Količine, nabavljene za plovila vseh zastav, ki niso vključene v mednarodno plovbo (glej mednarodna pomorska skladišča). Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada. |
| Prometni sektor – cestni promet
  Količine, porabljene za cestna vozila.
  Zajeta so goriva, ki jih uporabljajo kmetijska vozila na odprtih cestah, in maziva, ki jih uporabljajo cestna vozila.
  Niso zajeti: energija, porabljena za nepremične motorje (glej kategorijo „Drugi sektorji“), za traktorje, ki se ne nahajajo na odprtih cestah (glej kategorijo „Kmetijstvo“), za cestna vozila v vojaške namene (glej kategorijo „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“); bitumen, porabljen za zgornjo plast cestišča, ter energija, porabljena za stroje na gradbiščih (glej kategorijo „Industrija“, podkategorija „Gradbeništvo“). |
| Prometni sektor – cevovodni transport
  Količine, porabljene kot energenti za delovanje cevovodov pri prenosu plinov, tekočin, blata in drugega blaga.
  Zajeta je energija, porabljena za črpalne postaje in vzdrževanje cevovodov.
  Niso zajete: energija, porabljena za distribucijo zemeljskega ali industrijskega plina, tople vode ali pare po cevovodih od distributerja do končnih uporabnikov (navesti v energetskem sektorju); energija, porabljena za končno distribucijo vode gospodinjskim, industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom (navesti v kategoriji „Komercialne in javne storitve“), ter izgube, do katerih pride med tem prevozom od distributerja do končnih uporabnikov (navesti kot izgube pri distribuciji). |
| Prometni sektor – mednarodni letalski promet
  Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v mednarodnem letalskem prometu. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada.
  Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“). |
| Prometni sektor – notranji letalski promet
  Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v notranjem letalskem prometu – za komercialne, zasebne, kmetijske dejavnosti itd.
  Zajeto je gorivo, porabljeno za druge namene kot letenje, npr. za zmogljivostno testiranje strojev. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada.
  Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“). |
| Prometni sektor – drugje neopredeljeno
  Količine, porabljene za prevozne dejavnosti, ki so drugje neopredeljene.
  Zajeta so goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila, in goriva, porabljena v pristaniščih za naprave za raztovarjanje ladij, različne vrste žerjavov.
  Navesti je treba vse podatke, ki so vključeni v to kategorijo. |
| Drugi sektorji
  Sektorji, ki niso posebej omenjeni ali niso del energetskega, industrijskega ali prometnega sektorja. |
| Drugi sektorji – komercialne in javne storitve
  Goriva, ki so jih porabili podjetja in uprava v javnem in zasebnem sektorju. |
| Drugi sektorji – gospodinjstva
  Navesti je treba goriva, ki jih porabijo gospodinjstva, vključno z „gospodinjstvi z zaposlenim osebjem“. |
| Drugi sektorji – kmetijstvo/gozdarstvo
  Goriva, ki jih porabijo uporabniki, razvrščeni v kategorijo „Kmetijstvo, lov in gozdarstvo“. |
| Drugi sektorji – ribolov
  Goriva, nabavljena za ribolov v celinskih vodah, priobalni in globokomorski ribolov. Ribolov mora zajemati goriva, dobavljena za ladje vseh zastav, ki so se ponovno oskrbele z gorivom v državi poročevalki (vključno z mednarodnim ribolovom), in energijo, porabljeno v ribiški industriji. |
| Drugi sektorji – drugje neopredeljeno
  Zajete so dejavnosti, ki so drugje neopredeljene. Ta kategorija vključuje porabo goriva za mobilne in stacionarne vojaške dejavnosti (npr. za ladje, zrakoplove, cestna vozila in v bivalnih prostorih) ne glede na to, ali je dostavljeno gorivo namenjeno vojaškim silam te države ali vojaškim silam druge države. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema. |

Končna poraba energije

Skupna poraba energije v industriji, prometu in drugih sektorjih.

Industrijski sektor

Zadeva količine goriva, porabljenega v industrijskih podjetjih za podporo njihovim glavnim dejavnostim.

Pri obratih, ki proizvajajo izključno toploto, ali pri TE-TO se upoštevajo samo količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote za lastno porabo teh obratov. Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote, ki je namenjena prodaji, in za proizvodnjo električne energije, je treba navesti v ustreznem sektorju transformacije.

Železo in jeklo

Kemikalije (vključno s petrokemijo)

Kemična in petrokemična industrija

Neželezne kovine

Industrija barvnih kovin

Nekovinski mineralni izdelki

Steklarska, keramična, cementna industrija in industrija drugega gradbenega materiala.

Vozila in plovila

Industrija, povezana s proizvodnjo opreme, ki se uporablja pri prevozu.

Stroji in naprave

Kovinski izdelki, stroji in oprema, razen transportne opreme.

Rudnine in kamnine

Ne zajema industrije za proizvodnjo energije.

Hrana, pijače in tobačni izdelki

Vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

Zajema razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa.

Les in izdelki iz lesa (razen vlaknin in papirja)

Gradbeništvo

Tekstilije in usnje

Drugje neopredeljeno – industrija

Poraba v sektorjih, ki niso zajeti zgoraj.

Prometni sektor

Energija, porabljena v vseh prevoznih dejavnostih ne glede na gospodarski sektor, v katerem se ta dejavnost opravlja.

Prometni sektor – železniški promet

Vsa poraba v železniškem prometu, vključno z industrijskimi železnicami.

Prometni sektor – notranja plovba

Količine, nabavljene za plovila vseh zastav, ki niso vključene v mednarodno plovbo (glej mednarodna pomorska skladišča). Razlika med notranjo in mednarodno plovbo se določa glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada.

Prometni sektor – cestni promet

Količine, porabljene za cestna vozila.

Zajeta so goriva, ki jih uporabljajo kmetijska vozila na odprtih cestah, in maziva, ki jih uporabljajo cestna vozila.

Niso zajeti: energija, porabljena za nepremične motorje (glej kategorijo „Drugi sektorji“), za traktorje, ki se ne nahajajo na odprtih cestah (glej kategorijo „Kmetijstvo“), za cestna vozila v vojaške namene (glej kategorijo „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“); bitumen, porabljen za zgornjo plast cestišča, ter energija, porabljena za stroje na gradbiščih (glej kategorijo „Industrija“, podkategorija „Gradbeništvo“).

Prometni sektor – cevovodni transport

Količine, porabljene kot energenti za delovanje cevovodov pri prenosu plinov, tekočin, blata in drugega blaga.

Zajeta je energija, porabljena za črpalne postaje in vzdrževanje cevovodov.

Niso zajete: energija, porabljena za distribucijo zemeljskega ali industrijskega plina, tople vode ali pare po cevovodih od distributerja do končnih uporabnikov (navesti v energetskem sektorju); energija, porabljena za končno distribucijo vode gospodinjskim, industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom (navesti v kategoriji „Komercialne in javne storitve“), ter izgube, do katerih pride med tem prevozom od distributerja do končnih uporabnikov (navesti kot izgube pri distribuciji).

Prometni sektor – mednarodni letalski promet

Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v mednarodnem letalskem prometu. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada.

Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“).

Prometni sektor – notranji letalski promet

Količine letalskega goriva, nabavljenega za zrakoplove v notranjem letalskem prometu – za komercialne, zasebne, kmetijske dejavnosti itd.

Zajeto je gorivo, porabljeno za druge namene kot letenje, npr. za zmogljivostno testiranje strojev. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom se določa glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo, ki ji letalska družba pripada.

Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji „Prometni sektor – drugje neopredeljeno“) in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji „Drugi sektorji – drugje neopredeljeno“).

Prometni sektor – drugje neopredeljeno

Količine, porabljene za prevozne dejavnosti, ki so drugje neopredeljene.

Zajeta so goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila, in goriva, porabljena v pristaniščih za naprave za raztovarjanje ladij, različne vrste žerjavov.

Navesti je treba vse podatke, ki so vključeni v to kategorijo.

Drugi sektorji

Sektorji, ki niso posebej omenjeni ali niso del energetskega, industrijskega ali prometnega sektorja.

Drugi sektorji – komercialne in javne storitve

Goriva, ki so jih porabili podjetja in uprava v javnem in zasebnem sektorju.

Drugi sektorji – gospodinjstva

Navesti je treba goriva, ki jih porabijo gospodinjstva, vključno z „gospodinjstvi z zaposlenim osebjem“.

Drugi sektorji – kmetijstvo/gozdarstvo

Goriva, ki jih porabijo uporabniki, razvrščeni v kategorijo „Kmetijstvo, lov in gozdarstvo“.

Drugi sektorji – ribolov

Goriva, nabavljena za ribolov v celinskih vodah, priobalni in globokomorski ribolov. Ribolov mora zajemati goriva, dobavljena za ladje vseh zastav, ki so se ponovno oskrbele z gorivom v državi poročevalki (vključno z mednarodnim ribolovom), in energijo, porabljeno v ribiški industriji.

Drugi sektorji – drugje neopredeljeno

Zajete so dejavnosti, ki so drugje neopredeljene. Ta kategorija vključuje porabo goriva za mobilne in stacionarne vojaške dejavnosti (npr. za ladje, zrakoplove, cestna vozila in v bivalnih prostorih) ne glede na to, ali je dostavljeno gorivo namenjeno vojaškim silam te države ali vojaškim silam druge države. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

3.   DRUGI IZRAZI

Naslednje kratice pomenijo:

| — | TML: tetrametil svinec |
| --- | --- |

—

TML: tetrametil svinec

| — | TEL: tetraetil svinec |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetil svinec

| — | SBP: posebni bencini |
| --- | --- |

—

SBP: posebni bencini

| — | UNP: utekočinjeni naftni plin |
| --- | --- |

—

UNP: utekočinjeni naftni plin

| — | NGL: kondenzati zemeljskega plina |
| --- | --- |

—

NGL: kondenzati zemeljskega plina

| — | LNG: utekočinjeni zemeljski plin |
| --- | --- |

—

LNG: utekočinjeni zemeljski plin

| — | CNG: stisnjeni zemeljski plin. |
| --- | --- |

—

CNG: stisnjeni zemeljski plin.

---

PRILOGA B

LETNA STATISTIKA ENERGETIKE

V tej prilogi so opisani področje uporabe, enote, obdobje poročanja, pogostost, rok in načini posredovanja za zbiranje statističnih podatkov o energetiki.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A.

1.   TRDNA FOSILNA GORIVA IN INDUSTRIJSKI PLIN

1.1   Zadevni energenti

Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente:

| Energent | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1. | Antracit |

Energent

Opredelitev

1.

Antracit

Premog z visoko stopnjo karbonizacije za uporabo v industriji in gospodinjstvu. Običajno vsebuje manj kot 10 % hlapne snovi in ima visoko vsebnost ogljika (približno 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela.

| 2. | Premog za koksanje |
| --- | --- |

2.

Premog za koksanje

Bituminozni premog, ustrezen za proizvodnjo koksa, primernega za uporabo v plavžih. Njegova brutokalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela.

| 3. | Drugi bituminozni premog
  (parni premog) |
| --- | --- |

3.

Drugi bituminozni premog

(parni premog)

Premog, ki se uporablja za ustvarjanje pare; zajete so vse vrste bituminoznega premoga, ki niso vključene pod premog za koksanje in antracit. Zanj je značilna večja vsebnost hlapne snovi kot pri antracitu (več kot 10 %) in manjša vsebnost ogljika (manj kot 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela. Če se bituminozni premog uporablja v koksarnah, ga je treba navesti kot premog za koksanje.

| 4. | Sub-bituminozni premog |
| --- | --- |

4.

Sub-bituminozni premog

Zadeva neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost med 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) in 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) ter vsebuje več kot 31 % hlapne snovi na vlažen proizvod brez pepela.

| 5. | Lignit/rjavi premog |
| --- | --- |

5.

Lignit/rjavi premog

Neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost manjšo od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) in vsebuje več kot 31 % hlapne snovi, na vlažen proizvod brez pepela.

V tej kategoriji je treba navesti oljne skrilavce in katranski pesek, neposredno proizvedene in sežgane. Ravno tako je treba v tej kategoriji navesti oljne skrilavce in katranski pesek, porabljene kot surovino za druge pretvorbene procese.

Tu se navedejo tudi deleži oljnega skrilavca in katranskega peska, porabljeni v pretvorbenem procesu. Oljni skrilavec in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti v letnem vprašalniku o nafti.

| 6. | Šota |
| --- | --- |

6.

Šota

Gorljiv mehek, porozen ali stisnjen sediment rastlinskega izvora z visoko vsebnostjo vode (do 90 % v neobdelanem stanju), ki se enostavno reže, svetlo rjave do temno rjave barve. Tu ni zajeta šota za neenergetsko rabo.

Ta opredelitev ne posega niti v opredelitev obnovljivih virov energije iz Direktive 2001/77/ES niti v smernice Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2006 glede nacionalnih evidenc toplogrednih plinov.

| 7. | Briketi iz črnega premoga |
| --- | --- |

7.

Briketi iz črnega premoga

Sestavljeno gorivo, proizvedeno iz prahu črnega premoga z dodatkom vezivnega sredstva. Količina proizvedenih briketov iz črnega premoga je zato lahko nekoliko večja od količine dejansko porabljenega premoga v pretvorbenem procesu.

| 8. | Koks za koksarne |
| --- | --- |

8.

Koks za koksarne

Trden ostanek pri karbonizaciji premoga, predvsem premoga za koksanje, pri visoki temperaturi; ima nizko vlažnost in nizko vsebnost hlapne snovi. Koks za koksarne se uporablja predvsem v železarski in jeklarski industriji kot vir energije in kemično sredstvo. Grušč iz koksa in talilni koks sta zajeta v tej kategoriji.

Tudi polkoks (trden ostanek pri karbonizaciji premoga pri nizki temperaturi) mora biti zajet v tej kategoriji. Polkoks se uporablja kot domače gorivo ali v obratih za pretvorbe. Ta kategorija zajema tudi koks, grušč iz koksa, polkoks iz lignita/rjavega premoga.

| 9. | Plinski koks |
| --- | --- |

9.

Plinski koks

Stranski proizvod črnega premoga, ki se uporablja za proizvodnjo mestnega plina v plinarnah. Plinski koks se uporablja za ogrevanje.

| 10. | Katran črnega premoga |
| --- | --- |

10.

Katran črnega premoga

Proizvede se z destruktivno destilacijo bituminoznega premoga. Katran črnega premoga je tekoči stranski proizvod destilacije premoga, ki se uporablja pri pridobivanju koksa v koksarnah, ali pa se pridobi iz rjavega premoga („katran pri nizki temperaturi“). Katran črnega premoga se lahko uporabi pri nadaljnji destilaciji, rezultat katere so različni organski proizvodi (npr. benzen, toluen, naftalen), ki bi se jih običajno navedlo kot surovine v petrokemični industriji.

| 11. | BKB
  (briketi iz rjavega premoga) |
| --- | --- |

11.

BKB

(briketi iz rjavega premoga)

BKB je sestavljeno gorivo, proizvedeno iz lignita/rjavega premoga z briketiranjem pod visokim tlakom brez dodajanja vezivnih sredstev. Te količine zajemajo brikete iz šote, posušene delce lignita in prah lignita.

| 12. | Plin iz plinarn |
| --- | --- |

12.

Plin iz plinarn

Zajete so vse vrste plina, proizvedenega v komunalnih podjetjih ali zasebnih obratih, katerih glavna dejavnost je proizvodnja, transport in distribucija plina. Zajet je plin, pridobljen s karbonizacijo (vključno s plinom, proizvedenim v koksarnah in reklasificiranim v plin iz plinarn), s popolnim uplinjenjem, obogaten ali ne z naftnimi derivati (UNP, ostanki kurilnega olja itd.), ter s preoblikovanjem in preprostim mešanjem plinov in/ali zraka; te pline je treba navesti v vrsticah „Iz drugih virov“. V sektorju transformacije upoštevajte količine plina iz plinarn, reklasificiranega v mešani zemeljski plin, ki bo razdeljen in porabljen v okviru omrežja zemeljskega plina.

Proizvodnjo drugih plinov iz premoga (tj. koksarniškega plina, plavžnega plina in plina v martinovki) je treba navesti v stolpcih, ki zadevajo takšne pline, in ne kot proizvodnjo plina iz plinarn. Pline iz premoga, ki so bili preneseni v plinarne, je treba navesti (v lastnem stolpcu) v sektorju transformacije v vrstici za plinarne. Skupno količino plina iz plinarn, ki je rezultat prenosov drugih plinov iz premoga, je treba navesti v vrstici za proizvodnjo plina iz plinarn.

| 13. | Koksarniški plin |
| --- | --- |

13.

Koksarniški plin

Stranski proizvod pri pridobivanju koksarniškega koksa za proizvodnjo železa in jekla.

| 14. | Plavžni plin |
| --- | --- |

14.

Plavžni plin

Proizveden med izgorevanjem koksa v plavžih v železarski in jeklarski industriji. Je predelan in uporabljen kot gorivo delno znotraj obrata in delno v drugih procesih jeklarske industrije ali v elektrarnah, ki so primerno opremljene za njegov sežig. Količino goriva je treba navesti na osnovi bruto kalorične vrednosti.

| 15. | Plin v martinovki |
| --- | --- |

15.

Plin v martinovki

Stranski proizvod pri proizvodnji jekla v martinovki, predelan, potem ko se vzame iz peči. Ta plin je poznan tudi pod imenom konvertorski plin, plin LD ali plin BOS.

| 16. | Črni premog |
| --- | --- |

16.

Črni premog

Izraz „črni premog“ se nanaša na premog z bruto kalorično vrednostjo, večjo od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na vlažen proizvod brez pepela, s povprečnim koeficientom odbojnosti vitrinita najmanj 0,6. Črni premog zajema vse energente od 1 do 3 skupaj (antracit, premog za koksanje in drugi bituminozni premog).

1.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A.

1.2.1   Sektor oskrbe in sektor transformacije

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 1.1 | Od tega: pod zemljo
  Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog. |
| --- | --- |

1.1

Od tega: pod zemljo

Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog.

| 1.2 | Od tega: dnevni kop
  Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog. |
| --- | --- |

1.2

Od tega: dnevni kop

Velja samo za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog in lignit/rjavi premog.

| 2. | Iz drugih virov
  Razlikovati je treba med dvema podkategorijama:






  — | predelano blato, zdrob in ostali nižjekakovostni proizvodi iz premoga, ki se jih ne da razporediti po vrsti premoga. To zajema premog, pridobljen iz kupov jalovine in drugih posod za odpadke, |
| --- | --- | --- |

2.

Iz drugih virov

Razlikovati je treba med dvema podkategorijama:

—

predelano blato, zdrob in ostali nižjekakovostni proizvodi iz premoga, ki se jih ne da razporediti po vrsti premoga. To zajema premog, pridobljen iz kupov jalovine in drugih posod za odpadke,

| — | zaloge goriva, proizvodnja katerega je zajeta v energetskih bilancah za druga goriva, obenem pa bo njegova poraba zabeležena v energetskih bilancah za premog. |
| --- | --- |

—

zaloge goriva, proizvodnja katerega je zajeta v energetskih bilancah za druga goriva, obenem pa bo njegova poraba zabeležena v energetskih bilancah za premog.

| 2.1 | Od tega: iz naftnih derivatov
  Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.
  Npr. dodajanje naftnega koksa premogu za koksanje za uporabo v koksarnah. |
| --- | --- |

2.1

Od tega: iz naftnih derivatov

Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.

Npr. dodajanje naftnega koksa premogu za koksanje za uporabo v koksarnah.

| 2.2 | Od tega: iz zemeljskega plina
  Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.
  Npr. dodajanje zemeljskega plina plinu v plinarnah za neposredno končno porabo. |
| --- | --- |

2.2

Od tega: iz zemeljskega plina

Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.

Npr. dodajanje zemeljskega plina plinu v plinarnah za neposredno končno porabo.

| 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov
  Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.
  Npr. industrijski odpadki kot vezivno sredstvo pri proizvodnji briketov iz črnega premoga. |
| --- | --- |

2.3

Od tega: iz obnovljivih virov

Ne velja za antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog in šoto.

Npr. industrijski odpadki kot vezivno sredstvo pri proizvodnji briketov iz črnega premoga.

| 3. | Uvoz |
| --- | --- |

3.

Uvoz

| 4. | Izvoz |
| --- | --- |

4.

Izvoz

| 5. | Mednarodna pomorska skladišča |
| --- | --- |

5.

Mednarodna pomorska skladišča

| 6. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom. |
| --- | --- |

6.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom.

| 7. | Bruto poraba |
| --- | --- |

7.

Bruto poraba

| 8. | Statistične razlike |
| --- | --- |

8.

Statistične razlike

| 9. | Celotni sektor transformacije
  Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. premoga v elektriko, koksarniškega plina v elektriko) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. premog za koksanje v koks). |
| --- | --- |

9.

Celotni sektor transformacije

Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. premoga v elektriko, koksarniškega plina v elektriko) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. premog za koksanje v koks).

| 9.1 | Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

9.1

Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti

| 9.2 | Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

9.2

Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti

| 9.3 | Od tega: toplarne po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

9.3

Od tega: toplarne po glavni dejavnosti

| 9.4 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

9.4

Od tega: elektrarne samoproizvajalke

| 9.5 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke |
| --- | --- |

9.5

Od tega: TE-TO samoproizvajalke

| 9.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

9.6

Od tega: toplarne samoproizvajalke

| 9.7 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

9.7

Od tega: briketarne

| 9.8 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

9.8

Od tega: koksarne

| 9.9 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) |
| --- | --- |

9.9

Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)

| 9.10 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

9.10

Od tega: plinarne

| 9.11 | Od tega: plavži
  Količine premoga za koksanje in/ali bituminoznega premoga (kar običajno ustreza vpihovanju premogovega prahu) ter koksa za koksanje, pretvorjenega v plavžih. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje ali delovanje plavžev (npr. plavžni plin), se ne navedejo v sektorju transformacije, ampak kot poraba v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

9.11

Od tega: plavži

Količine premoga za koksanje in/ali bituminoznega premoga (kar običajno ustreza vpihovanju premogovega prahu) ter koksa za koksanje, pretvorjenega v plavžih. Količine, porabljene kot gorivo za ogrevanje ali delovanje plavžev (npr. plavžni plin), se ne navedejo v sektorju transformacije, ampak kot poraba v energetskem sektorju.

| 9.12 | Od tega: utekočinjanje premoga
  Oljni skrilavec in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti v skladu s poglavjem 4 te priloge. |
| --- | --- |

9.12

Od tega: utekočinjanje premoga

Oljni skrilavec in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti v skladu s poglavjem 4 te priloge.

| 9.13 | Od tega: za mešani zemeljski plin
  Količine plinov iz premoga, pomešanega z zemeljskim plinom. |
| --- | --- |

9.13

Od tega: za mešani zemeljski plin

Količine plinov iz premoga, pomešanega z zemeljskim plinom.

| 9.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – transformacija |
| --- | --- |

9.14

Od tega: drugje neopredeljeno – transformacija

1.2.2   Energetski sektor

| 1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: elektrarne, TE-TO in toplarne |
| --- | --- |

1.1

Od tega: elektrarne, TE-TO in toplarne

| 1.2 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.2

Od tega: rudniki premoga

| 1.3 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: briketarne

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) |
| --- | --- |

1.5

Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)

| 1.6 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plinarne

| 1.7 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plavži

| 1.8 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.8

Od tega: rafinerije nafte

| 1.9 | Od tega: utekočinjanje premoga |
| --- | --- |

1.9

Od tega: utekočinjanje premoga

| 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energetika |
| --- | --- |

1.10

Od tega: drugje neopredeljeno – energetika

| 2. | Izgube pri distribuciji
  Izgube pri prevozu in distribuciji ter izgorevanju industrijskih plinov. |
| --- | --- |

2.

Izgube pri distribuciji

Izgube pri prevozu in distribuciji ter izgorevanju industrijskih plinov.

| 3. | Skupna končna poraba |
| --- | --- |

3.

Skupna končna poraba

| 4. | Neenergetska raba skupaj |
| --- | --- |

4.

Neenergetska raba skupaj

| 4.1 | Od tega: industrijski sektor, sektor transformacije in energetski sektor
  Neenergetska raba v vseh industrijskih podsektorjih, podsektorjih transformacije in energetskih podsektorjih, npr. poraba premoga za proizvodnjo metanola in amoniaka. |
| --- | --- |

4.1

Od tega: industrijski sektor, sektor transformacije in energetski sektor

Neenergetska raba v vseh industrijskih podsektorjih, podsektorjih transformacije in energetskih podsektorjih, npr. poraba premoga za proizvodnjo metanola in amoniaka.

| 4.1.1. | Pod 4.1, od tega: v petrokemičnem sektorju
  Neenergetska raba, npr. poraba premoga kot surovine za proizvodnjo gnojil in kot surovine za druge petrokemične proizvode. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pod 4.1, od tega: v petrokemičnem sektorju

Neenergetska raba, npr. poraba premoga kot surovine za proizvodnjo gnojil in kot surovine za druge petrokemične proizvode.

| 4.2 | Od tega: prometni sektor
  Neenergetska raba v vseh prometnih podsektorjih. |
| --- | --- |

4.2

Od tega: prometni sektor

Neenergetska raba v vseh prometnih podsektorjih.

| 4.3 | Od tega: drugi sektorji
  Neenergetska raba v komercialnih in javnih storitvah, v gospodinjstvu, kmetijstvu in drugih drugje neopredeljenih sektorjih. |
| --- | --- |

4.3

Od tega: drugi sektorji

Neenergetska raba v komercialnih in javnih storitvah, v gospodinjstvu, kmetijstvu in drugih drugje neopredeljenih sektorjih.

1.2.3   Specifikacija končne porabe energije

| 1. | Končna poraba energije |
| --- | --- |

1.

Končna poraba energije

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: notranja plovba |
| --- | --- |

3.2

Od tega: notranja plovba

| 3.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.3

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

1.2.4   Uvoz in izvoz

Uvoz po državi izvora in izvoz po namembni državi.

Ne velja za šoto, plinski koks, plin iz plinarn, koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki.

1.2.5   Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote

Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne, TE-TO in toplarne.

Poraba samoproizvajalcev se loči po glavnih dejavnostih, navedenih v spodnji preglednici:

| 1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.2

Od tega: briketarne

| 1.3 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: koksarne

| 1.4 | Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB) |
| --- | --- |

1.4

Od tega: obrati za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB)

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plavži

| 1.7 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.7

Od tega: rafinerije nafte

| 1.8 | Od tega: utekočinjanje premoga |
| --- | --- |

1.8

Od tega: utekočinjanje premoga

| 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.9

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije (vključno s petrokemijo) |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije (vključno s petrokemijo)

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

1.3   Kalorične vrednosti

Za naslednje glavne agregate se navedejo tako bruto kot neto kalorične vrednosti energentov, navedenih v odstavku 1.1.

Ne velja za plin v plinarnah, koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki.

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Porabljeno v koksarnah |
| --- | --- |

4.

Porabljeno v koksarnah

| 5. | Porabljeno v plavžih |
| --- | --- |

5.

Porabljeno v plavžih

| 6. | Porabljeno v elektrarnah, TE-TO in toplarnah po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

6.

Porabljeno v elektrarnah, TE-TO in toplarnah po glavni dejavnosti

| 7. | Porabljeno v industriji |
| --- | --- |

7.

Porabljeno v industriji

| 8. | Za druge namene |
| --- | --- |

8.

Za druge namene

1.4   Proizvodnja in zaloge v rudnikih premoga

Velja samo za črni premog in lignit/rjavi premog.

Navesti je treba naslednje količine:

| 1. | Pridobivanje s podzemnimi kopi |
| --- | --- |

1.

Pridobivanje s podzemnimi kopi

| 2. | Pridobivanje z dnevnimi kopi |
| --- | --- |

2.

Pridobivanje z dnevnimi kopi

| 3. | Iz drugih virov |
| --- | --- |

3.

Iz drugih virov

| 4. | Zaloge na koncu obdobja |
| --- | --- |

4.

Zaloge na koncu obdobja

| 4.1 | Od tega: zaloge v rudnikih |
| --- | --- |

4.1

Od tega: zaloge v rudnikih

1.5   Merske enote

| 1. | Količine energije |
| --- | --- |

1.

Količine energije

103 ton

Izjema: za pline (plini iz plinarn, koksarniški plin, plavžni plin, plin v martinovki) se energijska vrednost meri neposredno, zato se uporablja merska enota TJ (na osnovi bruto kaloričnih vrednosti).

| 2. | Kalorične vrednosti |
| --- | --- |

2.

Kalorične vrednosti

MJ/t

1.6   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

2.   ZEMELJSKI PLIN

2.1   Zadevni energenti

To zbiranje podatkov velja za zemeljski plin, ki zajema pline, predvsem metan, v tekočem ali plinskem stanju, ki se pojavljajo v podzemnih nahajališčih.

Tu so zajeti tako „nevezani“ plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju, kot tudi „vezani“ plin, pridobljen skupaj s surovo nafto, in metan, pridobljen v rudnikih premoga (treskavi plin) ali v premogovem sloju (metan iz premoga).

Tu niso zajeti plini, ustvarjeni z anaerobno presnovo biomase (npr. mestni plin ali plin iz čistilnih naprav), niti plini iz plinarn.

2.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

2.2.1   Sektor oskrbe in sektor transformacije

Za naslednje agregate je treba navesti količine, izražene v volumskih in energijskih enotah, ter bruto in neto kalorične vrednosti.

| 1. | Domača proizvodnja
  Vsa suha tržna proizvodnja znotraj nacionalnih meja, vključno s priobalno proizvodnjo. Proizvodnja se meri po prečiščenju ter ekstrakciji NGL in žvepla.
  Niso zajete izgube pri pridobivanju in količine, ki so bile ponovno vnesene, izpuščene v ozračje ali ki so izgorele.
  Zajete so količine, porabljene v okviru industrije zemeljskega plina; pri pridobivanju plina, v cevovodih in obratih za predelavo. |
| --- | --- |

1.

Domača proizvodnja

Vsa suha tržna proizvodnja znotraj nacionalnih meja, vključno s priobalno proizvodnjo. Proizvodnja se meri po prečiščenju ter ekstrakciji NGL in žvepla.

Niso zajete izgube pri pridobivanju in količine, ki so bile ponovno vnesene, izpuščene v ozračje ali ki so izgorele.

Zajete so količine, porabljene v okviru industrije zemeljskega plina; pri pridobivanju plina, v cevovodih in obratih za predelavo.

| 1.1 | Od tega: vezani plin
  Zemeljski plin, pridobljen skupaj s surovo nafto. |
| --- | --- |

1.1

Od tega: vezani plin

Zemeljski plin, pridobljen skupaj s surovo nafto.

| 1.2 | Od tega: nevezani plin
  Zemeljski plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju. |
| --- | --- |

1.2

Od tega: nevezani plin

Zemeljski plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju.

| 1.3 | Od tega: treskavi plin
  Metan, pridobljen v rudnikih premoga ali v premogovem sloju, prenesen na površino po cevovodih in porabljen v premogovnikih ali doveden do potrošnikov po cevovodih. |
| --- | --- |

1.3

Od tega: treskavi plin

Metan, pridobljen v rudnikih premoga ali v premogovem sloju, prenesen na površino po cevovodih in porabljen v premogovnikih ali doveden do potrošnikov po cevovodih.

| 2. | Iz drugih virov
  Goriva, ki so pomešana z zemeljskim plinom in porabljena kot mešanica. |
| --- | --- |

2.

Iz drugih virov

Goriva, ki so pomešana z zemeljskim plinom in porabljena kot mešanica.

| 2.1 | Od tega: iz naftnih derivatov
  LPG za izboljšanje kakovosti, npr. toplotne vrednosti. |
| --- | --- |

2.1

Od tega: iz naftnih derivatov

LPG za izboljšanje kakovosti, npr. toplotne vrednosti.

| 2.2 | Od tega: iz premoga
  Industrijski plin za mešanje z zemeljskim plinom. |
| --- | --- |

2.2

Od tega: iz premoga

Industrijski plin za mešanje z zemeljskim plinom.

| 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov
  Biomasa za mešanje z zemeljskim plinom. |
| --- | --- |

2.3

Od tega: iz obnovljivih virov

Biomasa za mešanje z zemeljskim plinom.

| 3. | Uvoz |
| --- | --- |

3.

Uvoz

| 4. | Izvoz |
| --- | --- |

4.

Izvoz

| 5. | Mednarodna pomorska skladišča |
| --- | --- |

5.

Mednarodna pomorska skladišča

| 6. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom. |
| --- | --- |

6.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se prikaže z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom.

| 7. | Bruto poraba |
| --- | --- |

7.

Bruto poraba

| 8. | Statistične razlike
  Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. |
| --- | --- |

8.

Statistične razlike

Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja.

| 9. | Obnovljivi plin: začetne in končne zaloge
  Količine plina za dostavo med ciklusom dodajanja in odvzemanja zalog. To velja za obnovljivi zemeljski plin, skladiščen v posebnih skladiščnih prostorih (izčrpana plinska in/ali naftna nahajališča, vodonosnik, solne jame, mešane jame ali drugo), in za skladiščenje utekočinjenega zemeljskega plina. Varovalni plin (cushion gas) se ne upošteva.
  Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. |
| --- | --- |

9.

Obnovljivi plin: začetne in končne zaloge

Količine plina za dostavo med ciklusom dodajanja in odvzemanja zalog. To velja za obnovljivi zemeljski plin, skladiščen v posebnih skladiščnih prostorih (izčrpana plinska in/ali naftna nahajališča, vodonosnik, solne jame, mešane jame ali drugo), in za skladiščenje utekočinjenega zemeljskega plina. Varovalni plin (cushion gas) se ne upošteva.

Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja.

| 10. | Plin, izpuščen v ozračje
  Količina plina, izpuščenega v ozračje na črpališču ali v obratu za predelavo plina.
  Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. |
| --- | --- |

10.

Plin, izpuščen v ozračje

Količina plina, izpuščenega v ozračje na črpališču ali v obratu za predelavo plina.

Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja.

| 11. | Plin, ki je bil sežgan
  Količina plina, sežganega na črpališču ali v obratu za predelavo plina.
  Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja. |
| --- | --- |

11.

Plin, ki je bil sežgan

Količina plina, sežganega na črpališču ali v obratu za predelavo plina.

Zahteva po navedbi kaloričnih vrednosti se tukaj ne uporablja.

| 12. | Celoten sektor transformacije
  Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. zemeljskega plina v električno energijo) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. iz zemeljskega plina v metanol). |
| --- | --- |

12.

Celoten sektor transformacije

Količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije (npr. zemeljskega plina v električno energijo) ali za pretvorbo v pridobljene energente (npr. iz zemeljskega plina v metanol).

| 12.1 | Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

12.1

Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti

| 12.2 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

12.2

Od tega: elektrarne samoproizvajalke

| 12.3 | Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

12.3

Od tega: TE-TO po glavni dejavnosti

| 12.4 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke |
| --- | --- |

12.4

Od tega: TE-TO samoproizvajalke

| 12.5 | Od tega: toplarne po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

12.5

Od tega: toplarne po glavni dejavnosti

| 12.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

12.6

Od tega: toplarne samoproizvajalke

| 12.7 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

12.7

Od tega: plinarne

| 12.8 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

12.8

Od tega: koksarne

| 12.9 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

12.9

Od tega: plavži

| 12.10 | Od tega: pretvorba plina v tekočine
  Količine zemeljskega plina, porabljenega kot surovina za pretvorbo v tekočine, npr. količine goriva, vnesenega v proces proizvodnje metanola za pretvorbo v metanol. |
| --- | --- |

12.10

Od tega: pretvorba plina v tekočine

Količine zemeljskega plina, porabljenega kot surovina za pretvorbo v tekočine, npr. količine goriva, vnesenega v proces proizvodnje metanola za pretvorbo v metanol.

| 12.11 | Od tega: neopredeljeno – transformacija |
| --- | --- |

12.11

Od tega: neopredeljeno – transformacija

2.2.2   Energetski sektor

| 1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: poraba v rafinerijah nafte |
| --- | --- |

1.3

Od tega: poraba v rafinerijah nafte

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plavži

| 1.6 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plinarne

| 1.7 | Od tega: elektrarne, TE-TO in toplarne |
| --- | --- |

1.7

Od tega: elektrarne, TE-TO in toplarne

| 1.8 | Od tega: utekočinjanje (LNG) ali uplinjanje |
| --- | --- |

1.8

Od tega: utekočinjanje (LNG) ali uplinjanje

| 1.9 | Od tega: pretvorba plina v tekočine |
| --- | --- |

1.9

Od tega: pretvorba plina v tekočine

| 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.10

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Izgube pri distribuciji in prevozu. |
| --- | --- |

2.

Izgube pri distribuciji in prevozu.

2.2.3   Specifikacija končne porabe energije

Za naslednje agregate je treba ločeno navesti porabo zemeljskih plinov za energetsko rabo in (kjer je ustrezno) neenergetsko rabo.

| 1. | Skupna končna poraba
  Končno porabo energije in neenergetsko porabo je v tem oddelku treba navesti ločeno. |
| --- | --- |

1.

Skupna končna poraba

Končno porabo energije in neenergetsko porabo je v tem oddelku treba navesti ločeno.

| 2. | Prometni sektor |
| --- | --- |

2.

Prometni sektor

| 2.1 | Od tega: cestni promet
  Stisnjeni zemeljski plin (CNG) in biomasa. |
| --- | --- |

2.1

Od tega: cestni promet

Stisnjeni zemeljski plin (CNG) in biomasa.

| 2.1.1 | Od tega: delež bioplina v cestnem prometu |
| --- | --- |

2.1.1

Od tega: delež bioplina v cestnem prometu

| 2.2 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

2.2

Od tega: cevovodni transport

| 2.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

2.3

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 3. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

3.

Industrijski sektor

| 3.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železo in jeklo

| 3.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

3.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 3.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

3.3

Od tega: neželezne kovine

| 3.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

3.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 3.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

3.5

Od tega: vozila in plovila

| 3.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

3.6

Od tega: stroji in naprave

| 3.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

3.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 3.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

3.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 3.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

3.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 3.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

3.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 3.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

3.11

Od tega: gradbeništvo

| 3.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

3.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 3.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

3.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

2.2.4   Uvoz in izvoz

Navesti je treba količine skupnega zemeljskega plina in delež utekočinjenega zemeljskega plina (LNG), in sicer po državah izvora za uvoz in po namembnih državah za izvoz.

2.2.5   Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote

Porabo samoproizvajalk električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne samoproizvajalke, TE-TO samoproizvajalke in toplarne samoproizvajalke.

Poraba velja za naslednje obrate in dejavnosti:

| 1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: poraba v rafinerijah nafte |
| --- | --- |

1.3

Od tega: poraba v rafinerijah nafte

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plavži

| 1.7 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje |
| --- | --- |

1.7

Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje

| 1.8 | Od tega: pretvorba plina v tekočine |
| --- | --- |

1.8

Od tega: pretvorba plina v tekočine

| 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.9

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

3.1

Od tega: cevovodni transport

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

2.2.6   Zmogljivosti za skladiščenje plina

| 1. | Ime
  Ime lokacije skladiščnega prostora. |
| --- | --- |

1.

Ime

Ime lokacije skladiščnega prostora.

| 2. | Tip
  Vrsta skladiščnega prostora, npr. izčrpano plinsko polje, solne jame itd. |
| --- | --- |

2.

Tip

Vrsta skladiščnega prostora, npr. izčrpano plinsko polje, solne jame itd.

| 3. | Obratovalna zmogljivost
  Zmogljivost za skladiščenje plina skupaj, od česar se odšteje varovalni plin. Varovalni plin je skupna količina plina, stalno potrebnega za vzdrževanje primernega tlaka v rezervoarjih za podzemno skladiščenje in za ustrezno nabavo skozi ciklus odvzemanja zalog. |
| --- | --- |

3.

Obratovalna zmogljivost

Zmogljivost za skladiščenje plina skupaj, od česar se odšteje varovalni plin. Varovalni plin je skupna količina plina, stalno potrebnega za vzdrževanje primernega tlaka v rezervoarjih za podzemno skladiščenje in za ustrezno nabavo skozi ciklus odvzemanja zalog.

| 4. | Največji odvod
  Najvišja raven odvoda plina iz zadevnega skladiščnega prostora. |
| --- | --- |

4.

Največji odvod

Najvišja raven odvoda plina iz zadevnega skladiščnega prostora.

2.3   Merske enote

| 1. | Količine energije |
| --- | --- |

1.

Količine energije

Če ni drugače navedeno, se količine zemeljskega plina navedejo po svoji energijski vrednosti, tj. v TJ, na osnovi bruto kalorične vrednosti.

Kjer se zahtevajo fizične količine, je enota 106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa).

| 2. | Kalorične vrednosti |
| --- | --- |

2.

Kalorične vrednosti

KJ/m3 pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa).

| 3. | Obratovalna zmogljivost skladiščnega prostora |
| --- | --- |

3.

Obratovalna zmogljivost skladiščnega prostora

106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa).

| 4. | Največji odvod |
| --- | --- |

4.

Največji odvod

106 m3/dan pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa).

2.4   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

3.   ELEKTRIČNA ENERGIJA IN TOPLOTA

3.1   Zadevni energenti

To poglavje zajema toploto in električno energijo.

3.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tem poglavju, so pojasnjeni v Prilogi A. Opredelitve in enote iz poglavij 1, 2, 4 in 5 veljajo za energente iz skupine trdnih goriv in industrijskih plinov, zemeljskega plina, nafte in naftnih derivatov, obnovljivih virov energije in energije, pridobljene iz odpadkov.

3.2.1   Sektor oskrbe in sektor transformacije

V tem poglavju veljajo naslednje posebne opredelitve za agregate v zvezi z električno energijo in toploto:

| — | Bruto proizvodnja električne energije: vsota električne energije, proizvedene v vseh zadevnih postajah za proizvodnjo električne energije (vključno s črpalnimi hidroelektrarnami) in merjene na izhodnih sponkah glavnih generatorjev. |
| --- | --- |

—

Bruto proizvodnja električne energije: vsota električne energije, proizvedene v vseh zadevnih postajah za proizvodnjo električne energije (vključno s črpalnimi hidroelektrarnami) in merjene na izhodnih sponkah glavnih generatorjev.

| — | Bruto proizvodnja toplote: skupna količina toplote, proizvedene v obratu, vključno s toploto za pomožne naprave, ki uporabljajo vročo tekočino (ogrevanje prostorov, ogrevanje z utekočinjenim gorivom itd.), z izgubami pri izmenjavi toplote v obratu/mreži, pa tudi s toploto, uporabljeno kot primarno obliko energije v kemijskih procesih. |
| --- | --- |

—

Bruto proizvodnja toplote: skupna količina toplote, proizvedene v obratu, vključno s toploto za pomožne naprave, ki uporabljajo vročo tekočino (ogrevanje prostorov, ogrevanje z utekočinjenim gorivom itd.), z izgubami pri izmenjavi toplote v obratu/mreži, pa tudi s toploto, uporabljeno kot primarno obliko energije v kemijskih procesih.

| — | Neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije, od katere se odštejejo električna energija, ki jo porabijo pomožne naprave za proizvodnjo električne energije, in izgube v glavnih transformatorjih. |
| --- | --- |

—

Neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije, od katere se odštejejo električna energija, ki jo porabijo pomožne naprave za proizvodnjo električne energije, in izgube v glavnih transformatorjih.

| — | Neto proizvodnja toplote: količina toplote, dobavljene v distribucijsko omrežje in izračunana z merjenjem vstopnih in izstopnih toplotnih tokov. |
| --- | --- |

—

Neto proizvodnja toplote: količina toplote, dobavljene v distribucijsko omrežje in izračunana z merjenjem vstopnih in izstopnih toplotnih tokov.

Agregate, naštete v naslednji preglednici, je treba navesti ločeno za elektrarne po glavni dejavnosti in elektrarne samoproizvajalke. V okviru teh dveh vrst elektrarn je treba bruto in neto proizvodnjo električne energije in toplote navesti ločeno, kjer je to ustrezno, za elektrarne, za TE-TO in za toplarne, in sicer za naslednje agregate:

| 1. | Skupna proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Skupna proizvodnja

| 1.1 | Od tega: jedrska energija |
| --- | --- |

1.1

Od tega: jedrska energija

| 1.2 | Od tega: hidroenergija |
| --- | --- |

1.2

Od tega: hidroenergija

| 1.2.1. | Od tega: delež hidroenergije, proizvedene v črpalnih hidroelektrarnah |
| --- | --- |

1.2.1.

Od tega: delež hidroenergije, proizvedene v črpalnih hidroelektrarnah

| 1.3 | Od tega: geotermalna energija |
| --- | --- |

1.3

Od tega: geotermalna energija

| 1.4 | Od tega: sončna energija |
| --- | --- |

1.4

Od tega: sončna energija

| 1.5 | Od tega: energija plimovanja, valov, morja |
| --- | --- |

1.5

Od tega: energija plimovanja, valov, morja

| 1.6 | Od tega: vetrna energija |
| --- | --- |

1.6

Od tega: vetrna energija

| 1.7 | Od tega: goriva
  Goriva, ki se lahko vžgejo ali gorijo, tj. reagirajo s kisikom tako, da se ustvari občutno zvišanje temperature, ter z izgorevanjem lahko neposredno proizvajajo električno energijo in/ali toploto. |
| --- | --- |

1.7

Od tega: goriva

Goriva, ki se lahko vžgejo ali gorijo, tj. reagirajo s kisikom tako, da se ustvari občutno zvišanje temperature, ter z izgorevanjem lahko neposredno proizvajajo električno energijo in/ali toploto.

| 1.8 | Od tega: toplotne črpalke
  Toplota, proizvedena s toplotnimi črpalkami, se upošteva samo v primeru, da je prodana tretjim osebam (tj. v primerih, ko gre za proizvodnjo v sektorju transformacije). |
| --- | --- |

1.8

Od tega: toplotne črpalke

Toplota, proizvedena s toplotnimi črpalkami, se upošteva samo v primeru, da je prodana tretjim osebam (tj. v primerih, ko gre za proizvodnjo v sektorju transformacije).

| 1.9 | Od tega: električni grelci
  Količine toplote, proizvedene z električnimi grelci, če je toplota prodana tretjim osebam. |
| --- | --- |

1.9

Od tega: električni grelci

Količine toplote, proizvedene z električnimi grelci, če je toplota prodana tretjim osebam.

| 1.10 | Od tega: toplota pri kemijskih procesih
  Toplota, ki nastaja pri procesih, pri katerih se energija ne dodaja, npr. pri kemijski reakciji.
  Ni zajeta odpadna toplota, ki nastane pri procesih, v katerih se dodaja energija; to je treba navesti kot toploto, proizvedeno iz ustreznega goriva. |
| --- | --- |

1.10

Od tega: toplota pri kemijskih procesih

Toplota, ki nastaja pri procesih, pri katerih se energija ne dodaja, npr. pri kemijski reakciji.

Ni zajeta odpadna toplota, ki nastane pri procesih, v katerih se dodaja energija; to je treba navesti kot toploto, proizvedeno iz ustreznega goriva.

| 1.11 | Od tega: drugi viri – električna energija (navedite) |
| --- | --- |

1.11

Od tega: drugi viri – električna energija (navedite)

Agregate, naštete v naslednji preglednici, je treba navesti kot skupne vrednosti, kjer je to ustrezno, za električno energijo in za toploto posebej. Za prve tri agregate je treba količine izračunati na podlagi vrednosti, navedenih v prejšnji preglednici, in s katerimi se morajo te količine ujemati.

| 1. | Bruto proizvodnja skupaj |
| --- | --- |

1.

Bruto proizvodnja skupaj

| 2. | Lastna poraba obrata |
| --- | --- |

2.

Lastna poraba obrata

| 3. | Neto proizvodnja skupaj |
| --- | --- |

3.

Neto proizvodnja skupaj

| 4. | Uvoz
  Glej tudi razlago pod točko 5 (Izvoz). |
| --- | --- |

4.

Uvoz

Glej tudi razlago pod točko 5 (Izvoz).

| 5. | Izvoz
  Za količine električne energije se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne. Če je električna energija prepeljana skozi državo, je treba količino te energije navesti tako pri uvozu kot pri izvozu. |
| --- | --- |

5.

Izvoz

Za količine električne energije se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne. Če je električna energija prepeljana skozi državo, je treba količino te energije navesti tako pri uvozu kot pri izvozu.

| 6. | Poraba toplotnih črpalk |
| --- | --- |

6.

Poraba toplotnih črpalk

| 7. | Poraba električnih kotlov |
| --- | --- |

7.

Poraba električnih kotlov

| 8. | Poraba v črpalnih hidroelektrarnah |
| --- | --- |

8.

Poraba v črpalnih hidroelektrarnah

| 9. | Poraba za proizvodnjo električne energije |
| --- | --- |

9.

Poraba za proizvodnjo električne energije

| 10. | Oskrba z energijo
  Za električno energijo: vsota neto proizvodnje električne energije, ki so jo proizvedle vse elektrarne v državi, od katere se odšteje količina, porabljena hkrati za toplotne črpalke, električne parne kotle in črpanje, ter odšteje ali prišteje količina električne energije za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine.
  Za toploto: vsota neto proizvodnje toplote za prodajo, ki so jo ustvarili vsi obrati v državi, od katere se odšteje količina toplote, porabljene za proizvodnjo električne energije, ter odšteje ali prišteje količina toplote za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine. |
| --- | --- |

10.

Oskrba z energijo

Za električno energijo: vsota neto proizvodnje električne energije, ki so jo proizvedle vse elektrarne v državi, od katere se odšteje količina, porabljena hkrati za toplotne črpalke, električne parne kotle in črpanje, ter odšteje ali prišteje količina električne energije za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine.

Za toploto: vsota neto proizvodnje toplote za prodajo, ki so jo ustvarili vsi obrati v državi, od katere se odšteje količina toplote, porabljene za proizvodnjo električne energije, ter odšteje ali prišteje količina toplote za izvoz v tujino ali uvoz iz tujine.

| 11. | Izgube pri prenosu in distribuciji
  Vse izgube pri prenosu in distribuciji električne energije in toplote.
  Pri električni energiji so vključene izgube v transformatorjih, ki se ne štejejo za sestavni del elektrarn. |
| --- | --- |

11.

Izgube pri prenosu in distribuciji

Vse izgube pri prenosu in distribuciji električne energije in toplote.

Pri električni energiji so vključene izgube v transformatorjih, ki se ne štejejo za sestavni del elektrarn.

| 12. | Skupna poraba (izračunana) |
| --- | --- |

12.

Skupna poraba (izračunana)

| 13. | Statistična razlika |
| --- | --- |

13.

Statistična razlika

| 14. | Skupna poraba (zabeležena) |
| --- | --- |

14.

Skupna poraba (zabeležena)

Proizvedeno električno energijo, prodano toploto in porabljene količine goriva, vključno z njihovo ustrezno skupno energijo (na osnovi njihove neto kalorične vrednosti, razen za zemeljski plin, pri katerem se upošteva bruto kalorična vrednost) iz goriv, naštetih v naslednji preglednici, je treba navesti ločeno za elektrarne po glavni dejavnosti in za elektrarne samoproizvajalke. V okviru teh dveh vrst elektrarn je treba to proizvodnjo električne energije in toplote navesti ločeno za elektrarne, za TE-TO in za toplarne, kjer je to ustrezno.

| 1. | Trdna goriva in industrijski plini: |
| --- | --- |

1.

Trdna goriva in industrijski plini:

| 1.1 | Antracit |
| --- | --- |

1.1

Antracit

| 1.2 | Premog za koksanje |
| --- | --- |

1.2

Premog za koksanje

| 1.3 | Drugi bituminozni premog |
| --- | --- |

1.3

Drugi bituminozni premog

| 1.4 | Sub-bituminozni premog |
| --- | --- |

1.4

Sub-bituminozni premog

| 1.5 | Lignit/rjavi premog |
| --- | --- |

1.5

Lignit/rjavi premog

| 1.6 | Šota |
| --- | --- |

1.6

Šota

| 1.7 | Briketi iz črnega premoga |
| --- | --- |

1.7

Briketi iz črnega premoga

| 1.8 | Koks za koksarne |
| --- | --- |

1.8

Koks za koksarne

| 1.9 | Plinski koks |
| --- | --- |

1.9

Plinski koks

| 1.10 | Katran iz črnega premoga |
| --- | --- |

1.10

Katran iz črnega premoga

| 1.11 | BKB (briketi iz rjavega premoga) |
| --- | --- |

1.11

BKB (briketi iz rjavega premoga)

| 1.12 | Plin iz plinarn |
| --- | --- |

1.12

Plin iz plinarn

| 1.13 | Koksarniški plin |
| --- | --- |

1.13

Koksarniški plin

| 1.14 | Plavžni plin |
| --- | --- |

1.14

Plavžni plin

| 1.15 | Plin v martinovki |
| --- | --- |

1.15

Plin v martinovki

| 2. | Nafta in naftni derivati: |
| --- | --- |

2.

Nafta in naftni derivati:

| 2.1 | Surova nafta |
| --- | --- |

2.1

Surova nafta

| 2.2 | NGL |
| --- | --- |

2.2

NGL

| 2.3 | Plin iz rafinerije |
| --- | --- |

2.3

Plin iz rafinerije

| 2.4 | UNP |
| --- | --- |

2.4

UNP

| 2.5 | Primarni bencin |
| --- | --- |

2.5

Primarni bencin

| 2.6 | Kerozinsko reaktivno gorivo |
| --- | --- |

2.6

Kerozinsko reaktivno gorivo

| 2.7 | Drugi kerozini |
| --- | --- |

2.7

Drugi kerozini

| 2.8 | Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja) |
| --- | --- |

2.8

Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja)

| 2.9 | Težko kurilno olje |
| --- | --- |

2.9

Težko kurilno olje

| 2.10 | Bitumen (vključno z Orimulsionom) |
| --- | --- |

2.10

Bitumen (vključno z Orimulsionom)

| 2.11 | Petrolkoks |
| --- | --- |

2.11

Petrolkoks

| 2.12 | Drugi naftni derivati |
| --- | --- |

2.12

Drugi naftni derivati

| 3. | Zemeljski plin |
| --- | --- |

3.

Zemeljski plin

| 4. | Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov |
| --- | --- |

4.

Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov

| 4.1 | Industrijski odpadki (neobnovljivi) |
| --- | --- |

4.1

Industrijski odpadki (neobnovljivi)

| 4.2 | Komunalni odpadki (obnovljivi) |
| --- | --- |

4.2

Komunalni odpadki (obnovljivi)

| 4.3 | Komunalni odpadki (neobnovljivi) |
| --- | --- |

4.3

Komunalni odpadki (neobnovljivi)

| 4.4 | Les in druga trdna biomasa |
| --- | --- |

4.4

Les in druga trdna biomasa

| 4.5 | Deponijski plin |
| --- | --- |

4.5

Deponijski plin

| 4.6 | Plin iz čistilnih naprav |
| --- | --- |

4.6

Plin iz čistilnih naprav

| 4.7 | Drugi bioplini |
| --- | --- |

4.7

Drugi bioplini

| 4.8 | Tekoča biogoriva |
| --- | --- |

4.8

Tekoča biogoriva

3.2.2   Poraba električne energije in toplote v energetskem sektorju

| 1. | Celoten energetski sektor
  Ne vključuje lastne porabe elektrarn in toplarn, toplotnih črpalk in električnih grelcev. |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

Ne vključuje lastne porabe elektrarn in toplarn, toplotnih črpalk in električnih grelcev.

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: briketarne

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.5

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.6 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plinarne

| 1.7 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plavži

| 1.8 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.8

Od tega: rafinerije nafte

| 1.9 | Od tega: jedrska industrija |
| --- | --- |

1.9

Od tega: jedrska industrija

| 1.10 | Od tega: obrati za utekočinjanje |
| --- | --- |

1.10

Od tega: obrati za utekočinjanje

| 1.11 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje |
| --- | --- |

1.11

Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje

| 1.12 | Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin) |
| --- | --- |

1.12

Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin)

| 1.13 | Od tega: pretvorba plina v tekočine |
| --- | --- |

1.13

Od tega: pretvorba plina v tekočine

| 1.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.14

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

3.2.3   Specifikacija končne porabe energije

| 1. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

1.

Industrijski sektor

| 1.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

1.1

Od tega: železo in jeklo

| 1.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

1.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 1.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

1.3

Od tega: neželezne kovine

| 1.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

1.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 1.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

1.5

Od tega: vozila in plovila

| 1.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

1.6

Od tega: stroji in naprave

| 1.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

1.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 1.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

1.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 1.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

1.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 1.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

1.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 1.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

1.11

Od tega: gradbeništvo

| 1.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

1.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 1.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

1.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 2. | Prometni sektor |
| --- | --- |

2.

Prometni sektor

| 2.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železniški promet

| 2.2 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

2.2

Od tega: cevovodni transport

| 2.3 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

2.3

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 3. | Gospodinjstva |
| --- | --- |

3.

Gospodinjstva

| 4. | Komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.

Komercialne in javne storitve

| 5. | Kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

5.

Kmetijstvo/gozdarstvo

| 6. | Ribištvo |
| --- | --- |

6.

Ribištvo

| 7. | Drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

7.

Drugje neopredeljeno – drugo

3.2.4   Uvoz in izvoz

Uvoz in izvoz količin električne energije in toplote po državah.

3.2.5   Neto proizvodnja električne energije in neto proizvodnja toplote samoproizvajalcev

Neto proizvodnjo električne energije in neto proizvodnjo toplote samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za TE-TO, elektrarne in toplarne za naslednje obrate ali dejavnosti:

| 1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: briketi iz črnega premoga |
| --- | --- |

1.3

Od tega: briketi iz črnega premoga

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.5

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.6 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plinarne

| 1.7 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plavži

| 1.8 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.8

Od tega: rafinerije nafte

| 1.9 | Od tega: obrati za utekočinjanje |
| --- | --- |

1.9

Od tega: obrati za utekočinjanje

| 1.10 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje |
| --- | --- |

1.10

Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG)/ponovno uplinjanje

| 1.11 | Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin) |
| --- | --- |

1.11

Od tega: obrati za uplinjanje (bioplin)

| 1.12 | Od tega: pretvorba plina v tekočine |
| --- | --- |

1.12

Od tega: pretvorba plina v tekočine

| 1.13 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja |
| --- | --- |

1.13

Od tega: obrati za proizvodnjo oglja

| 1.14 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.14

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Vsi drugi sektorji: upošteva se seznam agregatov pod točko 3.2.3 „Specifikacija končne porabe energije“. |
| --- | --- |

2.

Vsi drugi sektorji: upošteva se seznam agregatov pod točko 3.2.3 „Specifikacija končne porabe energije“.

3.2.6   Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote

Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne samoproizvajalke, TE-TO samoproizvajalke in toplarne samoproizvajalke.

| 1. | Za trdna goriva in industrijske pline, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog, šoto, brikete iz črnega premoga, koksarniški koks, katran iz črnega premoga, BKB/PB, plin iz plinarn, plavžni plin in plin v martinovki. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:











  1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- | --- |

1.

Za trdna goriva in industrijske pline, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: antracit, premog za koksanje, drugi bituminozni premog, sub-bituminozni premog, lignit/rjavi premog, šoto, brikete iz črnega premoga, koksarniški koks, katran iz črnega premoga, BKB/PB, plin iz plinarn, plavžni plin in plin v martinovki. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.2

Od tega: briketarne

| 1.3 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: koksarne

| 1.4 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.4

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plavži

| 1.7 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.7

Od tega: rafinerije nafte

| 1.8 | Od tega: utekočinjanje premoga |
| --- | --- |

1.8

Od tega: utekočinjanje premoga

| 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.9

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

| 2. | Za naftne derivate, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: surovo nafto, NGL, plin iz rafinerije, UNP, primarni bencin, kerozinsko reaktivno gorivo, druge kerozine, plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja), težko kurilno olje, bitumen (vključno z Orimulsionom), petrolkoks in druge naftne derivate. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:











  1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- | --- |

2.

Za naftne derivate, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: surovo nafto, NGL, plin iz rafinerije, UNP, primarni bencin, kerozinsko reaktivno gorivo, druge kerozine, plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja), težko kurilno olje, bitumen (vključno z Orimulsionom), petrolkoks in druge naftne derivate. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: koksarne

| 1.4 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.4

Od tega: plavži

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.6

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

3.1

Od tega: cevovodni transport

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

| 3. | Za zemeljski plin, ki ga porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:











  1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- | --- |

3.

Za zemeljski plin, ki ga porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: poraba v rafinerijah nafte |
| --- | --- |

1.3

Od tega: poraba v rafinerijah nafte

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.6

Od tega: plavži

| 1.7 | Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje |
| --- | --- |

1.7

Od tega: obrati za utekočinjanje (LNG) in ponovno uplinjanje

| 1.8 | Od tega: pretvorba plina v tekočine |
| --- | --- |

1.8

Od tega: pretvorba plina v tekočine

| 1.9 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.9

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

3.1

Od tega: cevovodni transport

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji: |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji:

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

| 4. | Za obnovljive vire energije in energijo, pridobljeno iz odpadkov, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: geotermalno energijo, solarno termično energijo, industrijske odpadke (neobnovljive), komunalne odpadke (obnovljive), komunalne odpadke (neobnovljive), les in drugo trdno biomaso, deponijski plin, plin iz čistilnih naprav, druge biopline in tekoča biogoriva. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:











  1. | Celoten energetski sektor |
| --- | --- | --- |

4.

Za obnovljive vire energije in energijo, pridobljeno iz odpadkov, ki jih porabijo samoproizvajalci, je treba navesti količine za naslednje energente: geotermalno energijo, solarno termično energijo, industrijske odpadke (neobnovljive), komunalne odpadke (obnovljive), komunalne odpadke (neobnovljive), les in drugo trdno biomaso, deponijski plin, plin iz čistilnih naprav, druge biopline in tekoča biogoriva. Porabljene količine je treba navesti za obrate na področjih naslednjih dejavnosti:

1.

Celoten energetski sektor

| 1.1 | Od tega: obrati za uplinjanje |
| --- | --- |

1.1

Od tega: obrati za uplinjanje

| 1.2 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.2

Od tega: rudniki premoga

| 1.3 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: briketarne

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.5

Od tega: rafinerije nafte

| 1.6 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.6

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.7 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plinarne

| 1.8 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.8

Od tega: plavži

| 1.9 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja |
| --- | --- |

1.9

Od tega: obrati za proizvodnjo oglja

| 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.10

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji: |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji:

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno

3.3   Strukturni podatki o proizvodnji električne energije in toplote

3.3.1   Največja neto električna moč in največja obremenitev

Moč je treba navesti za 31. december zadevnega poročevalnega leta.

Zajeta je električna moč elektrarn in TE-TO.

Največja neto električna moč je vsota največjih neto moči vseh obratov, obravnavanih posamično v določenem obdobju obratovanja. Za obdobje obratovanja za namene tega zbiranja podatkov se predvideva obdobje neprekinjenega delovanja opreme: v praksi 15 ur ali več na dan. Največja neto moč je največja obratovalna moč, ki se lahko ob nemotenem delovanju obrata kontinuirano oddaja na izhodu elektrarne. Največja obremenitev je najvišja vrednost moči, porabljena ali oddana v okviru omrežja ali več omrežij znotraj države.

Naslednje količine je treba navesti samo za omrežje:

| 1. | Skupaj |
| --- | --- |

1.

Skupaj

| 2. | Jedrska |
| --- | --- |

2.

Jedrska

| 3. | Hidro |
| --- | --- |

3.

Hidro

| 3.1 | Od tega: črpalne hidroelektrarne |
| --- | --- |

3.1

Od tega: črpalne hidroelektrarne

| 4. | Geotermalna |
| --- | --- |

4.

Geotermalna

| 5. | Sončna |
| --- | --- |

5.

Sončna

| 6. | Plimovanje, valovi, morje |
| --- | --- |

6.

Plimovanje, valovi, morje

| 7. | Veter |
| --- | --- |

7.

Veter

| 8. | Goriva |
| --- | --- |

8.

Goriva

| 8.1 | Od tega: para |
| --- | --- |

8.1

Od tega: para

| 8.2 | Od tega: notranje izgorevanje |
| --- | --- |

8.2

Od tega: notranje izgorevanje

| 8.3 | Od tega: plinska turbina |
| --- | --- |

8.3

Od tega: plinska turbina

| 8.4 | Od tega: kombinirani ciklični motorji |
| --- | --- |

8.4

Od tega: kombinirani ciklični motorji

| 8.5 | Od tega: drugo
  V primeru navedbe opredeliti. |
| --- | --- |

8.5

Od tega: drugo

V primeru navedbe opredeliti.

| 9. | Največja obremenitev |
| --- | --- |

9.

Največja obremenitev

| 10. | Razpoložljiva moč pri največji obremenitvi |
| --- | --- |

10.

Razpoložljiva moč pri največji obremenitvi

| 11. | Datum in ura največje obremenitve |
| --- | --- |

11.

Datum in ura največje obremenitve

3.3.2   Največja neto električna moč goriv

Največjo neto električno moč je treba navesti za proizvajalce po glavni dejavnosti in samoproizvajalce ter ločeno za vsako vrsto obrata na eno gorivo ali na različna goriva iz spodnje preglednice. Za vse obrate na različna goriva je treba dodati podatke o tem, katere vrste goriva so uporabljene kot primarne in katere kot alternativne.

| 1. | Obrati na eno gorivo: |
| --- | --- |

1.

Obrati na eno gorivo:

| 1.1 | Na premog ali proizvode iz premoga
  Zajeti so koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki. |
| --- | --- |

1.1

Na premog ali proizvode iz premoga

Zajeti so koksarniški plin, plavžni plin in plin v martinovki.

| 1.2 | Na tekoča goriva
  Zajet je plin iz rafinerije. |
| --- | --- |

1.2

Na tekoča goriva

Zajet je plin iz rafinerije.

| 1.3 | Na zemeljski plin
  Zajet je plin iz plinarn. |
| --- | --- |

1.3

Na zemeljski plin

Zajet je plin iz plinarn.

| 1.4 | Na šoto |
| --- | --- |

1.4

Na šoto

| 1.5 | Na obnovljiva goriva in odpadke |
| --- | --- |

1.5

Na obnovljiva goriva in odpadke

| 2. | Na različna goriva, trdna in tekoča |
| --- | --- |

2.

Na različna goriva, trdna in tekoča

| 3. | Na različna goriva, trdna goriva in zemeljski plin |
| --- | --- |

3.

Na različna goriva, trdna goriva in zemeljski plin

| 4. | Na različna goriva, tekoča goriva in zemeljski plin |
| --- | --- |

4.

Na različna goriva, tekoča goriva in zemeljski plin

| 5. | Na različna goriva, trdna in tekoča goriva ter zemeljski plin |
| --- | --- |

5.

Na različna goriva, trdna in tekoča goriva ter zemeljski plin

Sistemi na več goriv zajemajo samo enote, ki lahko stalno delujejo z izgorevanjem več kot ene vrste goriva. Obrate z ločenimi enotami, ki uporabljajo različna goriva, je treba razporediti v ustrezne kategorije obratov na eno gorivo.

3.4   Merske enote

| 1. | Količine energije |
| --- | --- |

1.

Količine energije

Električna energija: GWh

Toplota: TJ

Trdna goriva in industrijski plini: upoštevajo se merske enote iz poglavja 1 te priloge.

Zemeljski plin upoštevajo se merske enote iz poglavja 2 te priloge.

Nafta in naftni derivati: upoštevajo se merske enote iz poglavja 4 te priloge.

Obnovljivi viri energije in odpadki: upoštevajo se merske enote iz poglavja 5 te priloge.

| 2. | Moč |
| --- | --- |

2.

Moč

Moč proizvodnje električne energije: MWe

Moč proizvodnje toplote: MWt

3.5   Odstopanja in izjeme

Za Francijo veljajo odstopanja glede navedbe agregatov v zvezi s toploto. Ta odstopanja prenehajo veljati, kakor hitro jih more Francija navesti, v vsakem primeru pa najpozneje 4 leta po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

4.   NAFTA IN NAFTNI DERIVATI

4.1   Zadevni energenti

Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente:

| Energent | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1. | Surova nafta |

Energent

Opredelitev

1.

Surova nafta

Surova nafta je mineralno olje naravnega izvora, ki ga sestavljajo ogljikovodiki z nečistočami, kot je žveplo. V normalnih temperaturah okolja in atmosferskega tlaka obstaja v tekočem stanju, njene lastnosti (gostota, viskoznost itd.) so zelo spremenljive. Ta kategorija vključuje tudi kondenzate iz vezanega ali nevezanega plina na črpališčih, kjer se mešajo s surovo nafto.

| 2. | NGL |
| --- | --- |

2.

NGL

NGL-ji so tekoči ali utekočinjeni ogljikovodiki, pridobljeni iz zemeljskega plina v obratih za ločevanje ali obratih za predelavo plina. Kondenzati zemeljskega plina zajemajo etan, propan, butan (normalni in izo-), (izo)pentan in pentane plus (imenovani tudi naravni bencin ali kondenzat.

| 3. | Rafinerijske surovine |
| --- | --- |

3.

Rafinerijske surovine

Rafinerijske surovine so proizvodi iz obdelane nafte, namenjene za nadaljnjo obdelavo (npr. kurilno olje, pridobljeno z neposredno destilacijo, ali vakuumsko plinsko olje), razen za mešanje. V nadaljnjem procesiranju se pretvorijo v en del ali več delov in/ali v končne proizvode. Ta opredelitev zajema tudi povratke iz petrokemične industrije v rafinerijo (npr. pirolitični gazolin, frakcije C4, plinsko olje in frakcije kurilnega olja).

| 4. | Aditivi/oksidanti |
| --- | --- |

4.

Aditivi/oksidanti

Aditivi so nekarbonatne substance, ki so dodane ali primešane proizvodom zaradi izboljšanja njihovih lastnosti (oktanskega in cetanskega števila ter lastnosti v hladnem okolju itd.):

| — | oksidanti, kot so alkoholi (metanol, etanol) in etri (kot so MTBE (metil-terciarni-butileter), ETBE (etil-terciarni-butileter) in TAME (terciarni-amil-metileter)), |
| --- | --- |

—

oksidanti, kot so alkoholi (metanol, etanol) in etri (kot so MTBE (metil-terciarni-butileter), ETBE (etil-terciarni-butileter) in TAME (terciarni-amil-metileter)),

| — | estri (npr. oljna ogrščica ali dimetilester itd.), |
| --- | --- |

—

estri (npr. oljna ogrščica ali dimetilester itd.),

| — | kemične spojine (kot so tetrametil, tetraetil in detergenti). |
| --- | --- |

—

kemične spojine (kot so tetrametil, tetraetil in detergenti).

Opomba: Količine aditivov/oksidantov (alkoholi, etri, estri in druge kemične spojine), navedene v tej kategoriji, morajo ustrezati količinam, namenjenim za mešanje z gorivi, ali količinam, uporabljenim kot gorivo.

| 4.1 | Od tega: biogoriva |
| --- | --- |

4.1

Od tega: biogoriva

Biobencin in biodizel. Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov).

V tej kategoriji je treba navesti količine biogoriv in ne skupnega volumna tekočin, ki nastanejo z mešanjem z biogorivi.

Ni zajeto trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki); te je treba navesti v poglavju 5. Biogoriva, ki so del transportnih goriv, je treba navesti pri ustreznem proizvodu

| 5. | Drugi ogljikovodiki |
| --- | --- |

5.

Drugi ogljikovodiki

Sintetična nafta, ki je pridobljena iz katranskega peska, oljnega skrilavca itd., tekočin iz utekočinjenega premoga (glej poglavje 1), proizvodnja tekočin s pretvorbo zemeljskega plina v bencin (glej poglavje 2), vodik in emulgirana olja (npr. Orimulsion).

Ni zajeta proizvodnja oljnega skrilavca, za katero se uporablja poglavje 1.

Proizvodnjo oljnega skrilavca (sekundarni proizvod) je treba navesti v kategoriji „Iz drugih virov“, „Drugi ogljikovodiki“.

| 6. | Plin iz rafinerije (neutekočinjeni) |
| --- | --- |

6.

Plin iz rafinerije (neutekočinjeni)

Plin iz rafinerije zajema mešanico nezgostljivih plinov, ki jih sestavljajo predvsem vodik, metan, etan in nenasičeni ogljikovodiki, ki se pridobijo med destilacijo surove nafte ali obdelovanjem naftnih derivatov (npr. kreking) v rafinerijah. Sem spadajo tudi povratki plinov iz petrokemične industrije.

| 7. | Etan |
| --- | --- |

7.

Etan

Etan (C2H6) je enoverižni ogljikovodik, pridobljen iz zemeljskega plina in plina iz rafinerije.

| 8. | UNP |
| --- | --- |

8.

UNP

UNP-ji so lahki parafinski ogljikovodiki, pridobljeni med rafiniranjem ter v obratih za stabilizacijo surove nafte in obdelavo zemeljskega plina. Sestavljeni so predvsem iz propana (C3H8) in butana (C4Hl0) ali iz kombinacije obeh. Zajemajo lahko tudi propilen, butilen, izopropilen in izobutilen. UNP-ji so za transport in skladiščenje običajno utekočinjeni pod tlakom.

| 9. | Primarni bencin |
| --- | --- |

9.

Primarni bencin

Primarni bencin je surovina za petrokemično industrijo (npr. proizvodnja etilena ali aromatov) ali za proizvodnjo bencina z reformingom ali izomerizacijo v rafineriji.

Primarni bencin zajema materiale v območju destilacije med 30 oC in 210 oC ali v delu tega območja.

| 10. | Motorni bencin |
| --- | --- |

10.

Motorni bencin

Motorni bencin je sestavljen iz mešanice lahkih ogljikovodikov, pridobljen z destilacijo pri temperaturi med 35 oC in 215 oC. Uporablja se kot gorivo za motorje na prisilni vžig za kopenski promet. Motorni bencin lahko zajema aditive, oksidante in sredstva za povečanje oktanskega števila, vključno s svinčevimi spojinami, kot sta TEL (tetraetil svinec) in TML (tetrametil svinec).

Zajema sestavine za mešanje z motornim bencinom (ne zajema aditivov/oksidantov), npr. alkile, izomere, reformate, krekiran bencin, ki bo uporabljen kot motorni bencin.

| 10.1 | Od tega: biobencin |
| --- | --- |

10.1

Od tega: biobencin

Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov).

| 11. | Letalski bencin |
| --- | --- |

11.

Letalski bencin

Motorni bencin, posebej obdelan za letalske batne motorje, z oktanskim številom, primernim za motor, zmrziščem pri –60 oC in območjem destilacije običajno med 30 oC in 180 oC.

| 12. | Bencinsko reaktivno gorivo (petrolejsko reaktivno gorivo ali JP4) |
| --- | --- |

12.

Bencinsko reaktivno gorivo (petrolejsko reaktivno gorivo ali JP4)

Sem spadajo vsa lahka olja iz ogljikovodikov za energetske enote letalskih turbin, pridobljena z destilacijo pri temperaturi med 100 oC in 250 oC. Pridobijo se z mešanjem kerozinov in bencina ali primarnih bencinov, in sicer tako, da aromati ne presegajo 25 % volumna, parni tlak pa je med 13,7 kPa in 20,6 kPa.

| 13. | Reaktivno letalsko gorivo |
| --- | --- |

13.

Reaktivno letalsko gorivo

Destilat za energetske enote letalskih turbin. Ima enake značilnosti destilacije med 150 oC in 300 oC (običajno ne nad 250 oC) in plamenišče kot kerozin. Poleg tega ima nekatere posebnosti (npr. zmrzišče), ki jih je določilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA).

Zajema sestavine za mešanje s kerozinom.

| 14. | Drugi kerozini |
| --- | --- |

14.

Drugi kerozini

Rafinirani naftni destilat, ki se uporablja v drugih sektorjih kot v letalskem prometu. Destilacija poteka med 150 oC in 300 oC.

| 15. | Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja) |
| --- | --- |

15.

Plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja)

Plinsko olje/dizelsko gorivo je predvsem vmesni destilat, pridobljen z destilacijo med 180 oC in 380 oC. Zajema sestavine za mešanje. Na voljo je več kakovostnih stopenj, odvisno od uporabe:

| 15.1 | Od tega: dizelsko gorivo za motorna vozila |
| --- | --- |

15.1

Od tega: dizelsko gorivo za motorna vozila

Dizelsko gorivo za motorna vozila z dizelskim motorjem (avtomobili, tovornjaki itd.), običajno z nizko vsebnostjo žvepla;

| 15.1.1 | Pod 15.1, od tega: biodizel |
| --- | --- |

15.1.1

Pod 15.1, od tega: biodizel

Uporablja se opredelitev iz poglavja 5 (Obnovljivi viri energije in energija, pridobljena iz odpadkov).

| 15.2 | Od tega: plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje |
| --- | --- |

15.2

Od tega: plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje

Lahko olje za ogrevanje za industrijsko in komercialno rabo, plinsko olje za pogon plovil in plinsko olje za železniški promet, drugo plinsko olje, vključno s težkimi plinskimi olji, pridobljenimi z destilacijo med 380 oC in 540 oC in ki se uporabljajo kot petrokemične surovine.

| 16. | Kurilno olje |
| --- | --- |

16.

Kurilno olje

Vsi ostanki (težkih) kurilnih olj (vključno s tistimi, ki so bila pridobljena z mešanjem). Kinematična viskoznost je nad 10 cSt pri 80 oC. Plamenišče je vedno nad 50 oC in gostota je vedno večja od 0,90 kg/l.

| 16.1 | Od tega: z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

16.1

Od tega: z nizko vsebnostjo žvepla

Težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla manj kot 1 %.

| 16.2 | Od tega: z visoko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

16.2

Od tega: z visoko vsebnostjo žvepla

Težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla 1 % ali več.

| 17. | Beli špirit in SBP |
| --- | --- |

17.

Beli špirit in SBP

Rafinirani vmesni destilati z enakim območjem destilacije kot pri primarnem bencinu/kerozinu. Delijo se na:

| — | posebne bencine (SBP): lahka olja, pridobljena z destilacijo med 30 oC in 200 oC. Obstaja 7 ali 8 kakovostnih stopenj posebnih bencinov glede na razvrstitev v območju destilacije. Kakovostne stopnje so opredeljene glede na temperaturno razliko med destilacijskimi točkami od 5 % in 90 % volumna (kar je več kot 60 oC), |
| --- | --- |

—

posebne bencine (SBP): lahka olja, pridobljena z destilacijo med 30 oC in 200 oC. Obstaja 7 ali 8 kakovostnih stopenj posebnih bencinov glede na razvrstitev v območju destilacije. Kakovostne stopnje so opredeljene glede na temperaturno razliko med destilacijskimi točkami od 5 % in 90 % volumna (kar je več kot 60 oC),

| — | beli špirit: posebni bencin s plameniščem nad 30 oC. Destilacijsko območje belega špirita je med 135 oC in 200 oC. |
| --- | --- |

—

beli špirit: posebni bencin s plameniščem nad 30 oC. Destilacijsko območje belega špirita je med 135 oC in 200 oC.

| 18. | Maziva |
| --- | --- |

18.

Maziva

Maziva so ogljikovodiki, nastali iz destilatov ali ostanka; uporabljajo se pretežno za zmanjševanje trenja med površinami.

Zajete so vse končne oblike mazivnih olj, od vretenskega do cilindričnega olja in olj, ki se uporabljajo v masteh, motornih oljih in vseh kakovostnih stopnjah osnovnih olj za maziva.

| 19. | Bitumen |
| --- | --- |

19.

Bitumen

Trd, poltrd ali viskozen ogljikovodik koloidne strukture, rjave do črne barve; je ostanek destilacije surove nafte, pridobljen z vakuumsko destilacijo ostankov olj pri atmosferski destilaciji. Bitumen se pogosto imenuje asfalt in se uporablja predvsem za gradnjo cest in za strešni material.

Sem spadata tekoči in rezan bitumen.

| 20. | Parafinski voski |
| --- | --- |

20.

Parafinski voski

To so nasičeni alifatski ogljikovodiki. Ti voski so ostanki, pridobljeni pri odstranjevanju voska v mazivnih oljih. Imajo kristalinsko strukturo, ki je bolj ali manj groba, glede na kakovostno stopnjo. Njihove glavne lastnosti: so brez barve in vonja, prosojni, s tališčem nad 45 oC.

| 21. | Petrolkoks |
| --- | --- |

21.

Petrolkoks

Črni trdni stranski proizvod, dobljen zlasti s krekiranjem in karbonizacijo ostankov surovine, iz ostankov vakuumske destilacije, katrana in smol v procesih, kot je prekinjeno ali neprekinjeno koksanje (delayed coking ali fluid coking). Sestoji predvsem iz ogljika (90 do 95 %) in ima nizko vsebnost pepela. Uporablja se kot surovina v koksarnah v jeklarski industriji, za ogrevanje, za izdelavo elektrod in proizvodnjo kemikalij. Dve najpomembnejši kakovostni stopnji sta „surovi koks“ in „kalcinirani koks“.

Zajema „koks kot katalizator“, ki se med rafiniranjem nalaga na katalizator; ta koks ni obnovljiv in se običajno uporabi za gorivo v rafineriji.

| 22. | Drugi proizvodi |
| --- | --- |

22.

Drugi proizvodi

Vsi proizvodi, ki zgoraj niso bili posebej navedeni, na primer katran in žveplo.

Zajema aromate (npr. BTX ali benzen, toluen in ksilen) in nenasičene ogljikovodike (npr. propilen), proizvedene v rafinerijah.

4.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

4.2.1   Sektor oskrbe in sektor transformacije

Naslednja preglednica se nanaša samo na surovo nafto, NGL, petrokemične surovine, aditive, biogoriva in druge ogljikovodike:

| 1. | Domača proizvodnja
  Se ne uporablja za petrokemične surovine in biogoriva. |
| --- | --- |

1.

Domača proizvodnja

Se ne uporablja za petrokemične surovine in biogoriva.

| 2. | Iz drugih virov
  Aditivi, biogoriva in drugi ogljikovodiki, katerih proizvodnja je že zajeta v drugih bilancah v zvezi z gorivom.
  Se ne uporablja za surovo nafto, NGL in petrokemične surovine. |
| --- | --- |

2.

Iz drugih virov

Aditivi, biogoriva in drugi ogljikovodiki, katerih proizvodnja je že zajeta v drugih bilancah v zvezi z gorivom.

Se ne uporablja za surovo nafto, NGL in petrokemične surovine.

| 2.1 | Od tega: iz premoga
  Zajema tekočine, proizvedene v obratih za utekočinjanje premoga, in proizvodnjo tekočin v koksarnah. |
| --- | --- |

2.1

Od tega: iz premoga

Zajema tekočine, proizvedene v obratih za utekočinjanje premoga, in proizvodnjo tekočin v koksarnah.

| 2.2 | Od tega: iz zemeljskega plina
  Proizvodnja sintetičnega bencina lahko vključuje zemeljski plin kot surovino. Količina plina za proizvodnjo metanola se navede v skladu s poglavjem 2, količina prejetega metanola pa se navede v tej kategoriji. |
| --- | --- |

2.2

Od tega: iz zemeljskega plina

Proizvodnja sintetičnega bencina lahko vključuje zemeljski plin kot surovino. Količina plina za proizvodnjo metanola se navede v skladu s poglavjem 2, količina prejetega metanola pa se navede v tej kategoriji.

| 2.3 | Od tega: iz obnovljivih virov
  Zajeta so biogoriva, ki se uporabljajo za mešanje s transportnimi gorivi.
  Proizvodnja se navede v skladu s poglavjem 5, količine za mešanje pa se navedejo v tej kategoriji. |
| --- | --- |

2.3

Od tega: iz obnovljivih virov

Zajeta so biogoriva, ki se uporabljajo za mešanje s transportnimi gorivi.

Proizvodnja se navede v skladu s poglavjem 5, količine za mešanje pa se navedejo v tej kategoriji.

| 3. | Povratki iz petrokemičnega sektorja
  Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam v postopek procesiranja, mešanja ali prodaje. Običajno so to stranski proizvodi petrokemične industrije.
  Uporablja se samo za petrokemične surovine. |
| --- | --- |

3.

Povratki iz petrokemičnega sektorja

Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam v postopek procesiranja, mešanja ali prodaje. Običajno so to stranski proizvodi petrokemične industrije.

Uporablja se samo za petrokemične surovine.

| 4. | Prenos proizvodov
  Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom, ker se uporabijo izključno kot rafinerijske surovine v procesu predelave.
  Uporablja se samo za petrokemične surovine. |
| --- | --- |

4.

Prenos proizvodov

Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom, ker se uporabijo izključno kot rafinerijske surovine v procesu predelave.

Uporablja se samo za petrokemične surovine.

| 5. | Uvoz in izvoz
  Zajete so količine surove nafte in proizvodov, ki so uvoženi ali izvoženi v okviru sporazumov o procesih predelave (tj. rafiniranje na podlagi računa). Pri surovi nafti in NGL je treba navesti izvorno državo; pri petrokemičnih surovinah in končnih proizvodih je treba navesti državo končnega prejema.
  Zajeti so vsi utekočinjeni plini (npr. UNP), pridobljeni s ponovnim uplinjanjem uvoženega utekočinjenega zemeljskega plina in naftnih proizvodov, neposredno uvoženih ali izvoženih v okviru petrokemične industrije.
  Opomba: vso trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki), bi moralo biti navedeno v vprašalniku o obnovljivih virih energije.
  Ponoven izvoz nafte, uvožene za proces predelave znotraj območij pod carinskim nadzorom, je treba navesti pri izvozu proizvoda iz države, kjer je bila nafta predelana, v namembno državo. |
| --- | --- |

5.

Uvoz in izvoz

Zajete so količine surove nafte in proizvodov, ki so uvoženi ali izvoženi v okviru sporazumov o procesih predelave (tj. rafiniranje na podlagi računa). Pri surovi nafti in NGL je treba navesti izvorno državo; pri petrokemičnih surovinah in končnih proizvodih je treba navesti državo končnega prejema.

Zajeti so vsi utekočinjeni plini (npr. UNP), pridobljeni s ponovnim uplinjanjem uvoženega utekočinjenega zemeljskega plina in naftnih proizvodov, neposredno uvoženih ali izvoženih v okviru petrokemične industrije.

Opomba: vso trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki), bi moralo biti navedeno v vprašalniku o obnovljivih virih energije.

Ponoven izvoz nafte, uvožene za proces predelave znotraj območij pod carinskim nadzorom, je treba navesti pri izvozu proizvoda iz države, kjer je bila nafta predelana, v namembno državo.

| 6. | Neposredna uporaba
  Surova nafta, NGL, aditivi in kisikove spojine (vključno z biogorivi) in drugi ogljikovodiki, ki so bili uporabljeni neposredno, brez obdelave v petrokemičnih rafinerijah.
  Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

6.

Neposredna uporaba

Surova nafta, NGL, aditivi in kisikove spojine (vključno z biogorivi) in drugi ogljikovodiki, ki so bili uporabljeni neposredno, brez obdelave v petrokemičnih rafinerijah.

Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije.

| 7. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se prikaže z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

7.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se prikaže z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 8. | Izračunana poraba v rafinerijah
  Skupna količina proizvoda, ki je bil po izračunu obdelan v rafineriji. Ta količina se opredeli kot:
  domača proizvodnja + iz drugih virov + povratki iz industrije + prenos proizvodov + uvoz – izvoz – neposredna uporaba + spremembe zalog |
| --- | --- |

8.

Izračunana poraba v rafinerijah

Skupna količina proizvoda, ki je bil po izračunu obdelan v rafineriji. Ta količina se opredeli kot:

domača proizvodnja + iz drugih virov + povratki iz industrije + prenos proizvodov + uvoz – izvoz – neposredna uporaba + spremembe zalog

| 9. | Statistične razlike
  Izračunane količine, porabljene v rafineriji, minus zabeležene količine, porabljene v rafineriji. |
| --- | --- |

9.

Statistične razlike

Izračunane količine, porabljene v rafineriji, minus zabeležene količine, porabljene v rafineriji.

| 10. | Zabeležena poraba v rafineriji
  Količine, izmerjene kot poraba v rafinerijah. |
| --- | --- |

10.

Zabeležena poraba v rafineriji

Količine, izmerjene kot poraba v rafinerijah.

| 11. | Izgube v rafinerijah
  Razlika med porabo rafinerije (zabeleženo) in bruto proizvodnjo rafinerije. Do izgub lahko pride zaradi izhlapevanja med destilacijo. Navedene izgube so prikazane s pozitivnim številom. Možna so povišanja volumna, ne pa tudi mase. |
| --- | --- |

11.

Izgube v rafinerijah

Razlika med porabo rafinerije (zabeleženo) in bruto proizvodnjo rafinerije. Do izgub lahko pride zaradi izhlapevanja med destilacijo. Navedene izgube so prikazane s pozitivnim številom. Možna so povišanja volumna, ne pa tudi mase.

| 12. | Začetna in končna raven zalog skupaj na nacionalnem ozemlju
  Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja. |
| --- | --- |

12.

Začetna in končna raven zalog skupaj na nacionalnem ozemlju

Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja.

| 13. | Neto kalorična vrednost
  Proizvodnja, uvoz in izvoz ter skupno povprečje. |
| --- | --- |

13.

Neto kalorična vrednost

Proizvodnja, uvoz in izvoz ter skupno povprečje.

Naslednja preglednica se uporablja samo za končne proizvode (plin iz rafinerije, etan, UNP, primarni bencin, motorni bencin, letalski bencin, bencinsko reaktivno gorivo, kerozinsko reaktivno gorivo, drugi kerozin, plinsko olje/dizelsko gorivo, kurilno olje z nizko in visoko vsebnostjo žvepla, beli špirit in SBP, maziva, bitumen, parafinski voski, petrolkoks in drugi proizvodi). Neposredno uporabljena surova nafta in NGL se upoštevata pri dostavi končnih proizvodov in prenosih med proizvodi:

| 1. | Prejeti primarni proizvodi
  Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v rafineriji nafte, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno. |
| --- | --- |

1.

Prejeti primarni proizvodi

Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v rafineriji nafte, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno.

| 2. | Bruto proizvodnja rafinerije
  Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje.
  Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije. |
| --- | --- |

2.

Bruto proizvodnja rafinerije

Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje.

Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije.

| 3. | Reciklirani proizvodi
  Končni proizvodi, ki so ponovno dani na tržišče, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine je treba razlikovati od petrokemičnih povratkov. |
| --- | --- |

3.

Reciklirani proizvodi

Končni proizvodi, ki so ponovno dani na tržišče, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine je treba razlikovati od petrokemičnih povratkov.

| 4. | Lastna poraba rafinerij
  Naftni proizvodi, porabljeni za delovanje rafinerije.
  Niso zajeti proizvodi, ki jih uporabljajo naftne družbe za druge namene kot za rafiniranje, npr. v tankih ali tankerjih za prevoz nafte.
  Zajeta so goriva, uporabljena v rafinerijah za proizvodnjo električne energije in toplote, namenjenih za prodajo. |
| --- | --- |

4.

Lastna poraba rafinerij

Naftni proizvodi, porabljeni za delovanje rafinerije.

Niso zajeti proizvodi, ki jih uporabljajo naftne družbe za druge namene kot za rafiniranje, npr. v tankih ali tankerjih za prevoz nafte.

Zajeta so goriva, uporabljena v rafinerijah za proizvodnjo električne energije in toplote, namenjenih za prodajo.

| 4.1 | Od tega: poraba za proizvodnjo električne energije
  Količine, porabljene za proizvodnjo električne energije v obratih rafinerije. |
| --- | --- |

4.1

Od tega: poraba za proizvodnjo električne energije

Količine, porabljene za proizvodnjo električne energije v obratih rafinerije.

| 4.2 | Od tega: poraba za proizvodnjo toplote in električne energije
  Količine, porabljene v TE-TO v rafinerijah. |
| --- | --- |

4.2

Od tega: poraba za proizvodnjo toplote in električne energije

Količine, porabljene v TE-TO v rafinerijah.

| 5. | Uvoz in izvoz |
| --- | --- |

5.

Uvoz in izvoz

| 6. | Mednarodna pomorska skladišča |
| --- | --- |

6.

Mednarodna pomorska skladišča

| 7. | Reklasifikacija proizvodov
  Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom.
  Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivno(-imi) vrednostjo(-mi) za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek mora biti enak nič. |
| --- | --- |

7.

Reklasifikacija proizvodov

Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom.

Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivno(-imi) vrednostjo(-mi) za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek mora biti enak nič.

| 8. | Prenos proizvodov
  Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji. |
| --- | --- |

8.

Prenos proizvodov

Uvoženi naftni proizvodi, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji.

| 9. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

9.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 10. | Izračunana bruto notranja dobava
  Ta dobava se opredeli kot:
  prejeti primarni proizvodi + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi – lastna poraba rafinerij + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + reklasifikacija proizvodov – prenos proizvodov + spremembe zalog. |
| --- | --- |

10.

Izračunana bruto notranja dobava

Ta dobava se opredeli kot:

prejeti primarni proizvodi + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi – lastna poraba rafinerij + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + reklasifikacija proizvodov – prenos proizvodov + spremembe zalog.

| 11. | Statistična razlika
  Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava. |
| --- | --- |

11.

Statistična razlika

Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava.

| 12. | Zabeležena bruto notranja dobava
  Zabeležena dobava končnih naftnih proizvodov iz primarnih virov (npr. iz rafinerij, obratov za mešanje itd.) na notranji trg.
  Ta številka se lahko razlikuje od izračunane številke zaradi razlik v področju uporabe in/ali razlik v opredelitvah v različnih sistemih poročanja. |
| --- | --- |

12.

Zabeležena bruto notranja dobava

Zabeležena dobava končnih naftnih proizvodov iz primarnih virov (npr. iz rafinerij, obratov za mešanje itd.) na notranji trg.

Ta številka se lahko razlikuje od izračunane številke zaradi razlik v področju uporabe in/ali razlik v opredelitvah v različnih sistemih poročanja.

| 12.1 | Od tega: bruto dobava za petrokemični sektor
  Količine goriv, dobavljenih za petrokemični sektor. |
| --- | --- |

12.1

Od tega: bruto dobava za petrokemični sektor

Količine goriv, dobavljenih za petrokemični sektor.

| 12.2 | Od tega: energetska raba v petrokemičnem sektorju
  Količine nafte, porabljene kot gorivo za petrokemične procese, kot je parni kreking. |
| --- | --- |

12.2

Od tega: energetska raba v petrokemičnem sektorju

Količine nafte, porabljene kot gorivo za petrokemične procese, kot je parni kreking.

| 12.3 | Od tega: neenergetska raba v petrokemičnem sektorju
  Količine nafte, porabljene v petrokemičnem sektorju za proizvodnjo etilena, propilena, butilena, sinteznega plina, aromatov, butadiena in drugih surovin na osnovi ogljikovodikov v procesih, kot sta parni kreking in parni reforming, in količine, porabljene v obratih za proizvodnjo aromatov. Niso zajete količine nafte, porabljene kot gorivo. |
| --- | --- |

12.3

Od tega: neenergetska raba v petrokemičnem sektorju

Količine nafte, porabljene v petrokemičnem sektorju za proizvodnjo etilena, propilena, butilena, sinteznega plina, aromatov, butadiena in drugih surovin na osnovi ogljikovodikov v procesih, kot sta parni kreking in parni reforming, in količine, porabljene v obratih za proizvodnjo aromatov. Niso zajete količine nafte, porabljene kot gorivo.

| 13. | Povratki iz petrokemičnega sektorja v rafinerije |
| --- | --- |

13.

Povratki iz petrokemičnega sektorja v rafinerije

| 14. | Začetne in končne ravni zalog
  Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja. |
| --- | --- |

14.

Začetne in končne ravni zalog

Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan poročevalskega obdobja.

| 15. | Spremembe zalog v javnih podjetjih
  Spremembe zalog v javnih podjetjih, ki niso vštete v ravni in spremembah zalog, navedenih drugje. Povečanje zalog se vpiše z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom.
  Zajeta sta surova nafta in neposredno uporabljen NGL, če je ustrezno. |
| --- | --- |

15.

Spremembe zalog v javnih podjetjih

Spremembe zalog v javnih podjetjih, ki niso vštete v ravni in spremembah zalog, navedenih drugje. Povečanje zalog se vpiše z negativnim številom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim številom.

Zajeta sta surova nafta in neposredno uporabljen NGL, če je ustrezno.

| 16. | Neto kalorična vrednost bruto notranje dobave |
| --- | --- |

16.

Neto kalorična vrednost bruto notranje dobave

Za sektor transformacije se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (petrolkoks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati:

| 1. | Celoten sektor transformacije
  Skupne količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije. |
| --- | --- |

1.

Celoten sektor transformacije

Skupne količine goriv, porabljenih za primarno ali sekundarno pretvorbo energije.

| 1.1 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne |
| --- | --- |

1.1

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne

| 1.2 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

1.2

Od tega: elektrarne samoproizvajalke

| 1.3 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO |
| --- | --- |

1.3

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO

| 1.4 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke |
| --- | --- |

1.4

Od tega: TE-TO samoproizvajalke

| 1.5 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne

| 1.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

1.6

Od tega: toplarne samoproizvajalke

| 1.7 | Od tega: plinarne/obrati za uplinjanje |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plinarne/obrati za uplinjanje

| 1.8 | Od tega: mešani zemeljski plin |
| --- | --- |

1.8

Od tega: mešani zemeljski plin

| 1.9 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.9

Od tega: koksarne

| 1.10 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.10

Od tega: plavži

| 1.11 | Od tega: petrokemična industrija |
| --- | --- |

1.11

Od tega: petrokemična industrija

| 1.12 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.12

Od tega: briketarne

| 1.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – pretvorba |
| --- | --- |

1.13

Od tega: drugje neopredeljeno – pretvorba

4.2.2   Energetski sektor

Za energetski sektor se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (petrolkoks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati:

| 1. | Celoten energetski sektor
  Skupna količina, porabljena kot energija v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

Skupna količina, porabljena kot energija v energetskem sektorju.

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: koksarne

| 1.4 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.4

Od tega: plavži

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: elektrarne
  Elektrarne, TE-TO in toplarne. |
| --- | --- |

1.6

Od tega: elektrarne

Elektrarne, TE-TO in toplarne.

| 1.7 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.7

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Izgube pri distribuciji
  Izgube izven rafinerije zaradi prevoza in distribucije.
  Zajete so izgube v cevovodih. |
| --- | --- |

2.

Izgube pri distribuciji

Izgube izven rafinerije zaradi prevoza in distribucije.

Zajete so izgube v cevovodih.

4.2.3   Specifikacija končne porabe energije

Za specifikacijo končne porabe energije se za vsa goriva, razen za petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike, vendar vključno z gorivi, porabljenimi za neenergetske namene (petrolkoks in drugo; navesti ločeno), uporabijo naslednji agregati:

| 1. | Končna poraba energije |
| --- | --- |

1.

Končna poraba energije

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Transportni sektor |
| --- | --- |

3.

Transportni sektor

| 3.1 | Od tega: mednarodni letalski promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: mednarodni letalski promet

| 3.2 | Od tega: notranji letalski promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: notranji letalski promet

| 3.3 | Od tega: cestni promet |
| --- | --- |

3.3

Od tega: cestni promet

| 3.4 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.4

Od tega: železniški promet

| 3.5 | Od tega: notranja plovba |
| --- | --- |

3.5

Od tega: notranja plovba

| 3.6 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

3.6

Od tega: cevovodni transport

| 3.7 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.7

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

| 5. | Neenergetska raba skupaj
  Količine, uporabljene kot surovine v različnih sektorjih in ne porabljene kot gorivo ali kot količine, pretvorjene v drugo gorivo. Te količine so vključene v agregate, naštete zgoraj. |
| --- | --- |

5.

Neenergetska raba skupaj

Količine, uporabljene kot surovine v različnih sektorjih in ne porabljene kot gorivo ali kot količine, pretvorjene v drugo gorivo. Te količine so vključene v agregate, naštete zgoraj.

| 5.1 | Od tega: sektor transformacije |
| --- | --- |

5.1

Od tega: sektor transformacije

| 5.2 | Od tega: energetski sektor |
| --- | --- |

5.2

Od tega: energetski sektor

| 5.3 | Od tega: prometni sektor |
| --- | --- |

5.3

Od tega: prometni sektor

| 5.4 | Od tega: industrijski sektor |
| --- | --- |

5.4

Od tega: industrijski sektor

| 5.4.1 | Industrijski sektor, od tega: kemična industrija (vključno s petrokemično) |
| --- | --- |

5.4.1

Industrijski sektor, od tega: kemična industrija (vključno s petrokemično)

| 5.5 | Od tega: drugi sektorji |
| --- | --- |

5.5

Od tega: drugi sektorji

4.2.4   Uvoz in izvoz

Uvoz po državi izvora in izvoz po namembni državi. Glej tudi točko 4.2.1, agregat št. 5.

4.2.5   Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote

Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne, TE-TO in toplarne.

Naslednji energenti niso zajeti: petrokemične surovine, aditivi/kisikove spojine, biogoriva, drugi ogljikovodiki, etan, motorni bencin, biobencin, letalski bencin, bencinsko reaktivno gorivo (naftno reaktivno gorivo ali JP4), beli špirit in SBP ter maziva.

Poraba velja za naslednje obrate in dejavnosti:

| 1. | Celoten energetski sektor
  Skupna količina, porabljena kot energija v energetskem sektorju |
| --- | --- |

1.

Celoten energetski sektor

Skupna količina, porabljena kot energija v energetskem sektorju

| 1.1 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.1

Od tega: rudniki premoga

| 1.2 | Od tega: pridobivanje nafte in plina |
| --- | --- |

1.2

Od tega: pridobivanje nafte in plina

| 1.3 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: koksarne

| 1.4 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.4

Od tega: plavži

| 1.5 | Od tega: plinarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: plinarne

| 1.6 | Od tega: drugje neopredeljeno – energija |
| --- | --- |

1.6

Od tega: drugje neopredeljeno – energija

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: cevovodni transport |
| --- | --- |

3.1

Od tega: cevovodni transport

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

4.3   Merske enote

| 1. | Količine energije |
| --- | --- |

1.

Količine energije

103 ton

| 2. | Kalorične vrednosti |
| --- | --- |

2.

Kalorične vrednosti

MJ/t

4.4   Odstopanja in izjeme

Ciper je izvzet iz obveznosti poročanja o agregatih, opredeljenih v oddelku 4.2.3 pod točko 4 (Drugi sektorji) in 5 (Neenergetska raba skupaj); uporabljajo se samo skupne vrednosti.

Ciper lahko predloži agregate, opredeljene v oddelku 4.2.3 pod točko 2 (Industrija) in 3 (Promet), 3 leta po začetku veljavnosti te uredbe; v obdobju odstopanja se uporabljajo samo skupne vrednosti.

5.   OBNOVLJIVI VIRI ENERGIJE IN ENERGIJA, PRIDOBLJENA IZ ODPADKOV

5.1   Zadevni energenti

Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente:

| Energent | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1. | Hidroenergija |

Energent

Opredelitev

1.

Hidroenergija

Potencialna in kinetična energija vode, pretvorjena v električno energijo v hidroelektrarnah. Upoštevati je treba tudi črpalne hidroelektrarne. Navesti je treba proizvodnjo obratov v velikosti < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW in proizvodnjo črpalnih hidroelektrarn.

| 2. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

2.

Geotermalna energija

Geotermalna energija je toplota, ki se oddaja iz notranjosti Zemlje, običajno v obliki vroče vode ali pare. Ta proizvodnja energije predstavlja razliko med entalpijo tekočine, načrpane iz vrtine, in končne odpadne tekočine. Izkorišča se na lokacijah:

| — | primernih za proizvodnjo električne energije z uporabo suhe pare ali slanice z visoko entalpijo po izparevanju, |
| --- | --- |

—

primernih za proizvodnjo električne energije z uporabo suhe pare ali slanice z visoko entalpijo po izparevanju,

| — | neposredno kot toplota za ogrevanje okolice, kmetijstvo itd. |
| --- | --- |

—

neposredno kot toplota za ogrevanje okolice, kmetijstvo itd.

| 3. | Sončna energija |
| --- | --- |

3.

Sončna energija

Sevanje sonca, ki se izkorišča za proizvodnjo tople vode in električne energije. Ta proizvodnja energije je toplota, ki je na voljo prenosniku toplote, tj. nastala sončna energija z odšteto optično izgubo in izgubo na zbiralnikih. Pasivna sončna energija za takojšnje ogrevanje, hlajenje in osvetljevanje stanovanj ali drugih stavb tukaj ni zajeta.

| 3.1 | Od tega: fotovoltaika |
| --- | --- |

3.1

Od tega: fotovoltaika

Sončna svetloba, pretvorjena v električno energijo s pomočjo sončnih celic, običajno narejenih iz polprevodnih materialov, ki ob stiku s svetlobo proizvajajo električno energijo.

| 3.2 | Od tega: sončna termična energija |
| --- | --- |

3.2

Od tega: sončna termična energija

Toplota, pridobljena iz sončnega sevanja; lahko so zajete:

| (a) | solarne elektrarne ali |
| --- | --- |

(a)

solarne elektrarne ali

| (b) | oprema za proizvodnjo tople sanitarne vode ali sezonsko ogrevanje bazenov (npr. sončni zbiralniki, predvsem iz termosifona). |
| --- | --- |

(b)

oprema za proizvodnjo tople sanitarne vode ali sezonsko ogrevanje bazenov (npr. sončni zbiralniki, predvsem iz termosifona).

| 4. | Energija plimovanja, valov, morja |
| --- | --- |

4.

Energija plimovanja, valov, morja

Mehanska energija, pridobljena iz gibanja plimovanja, valov ali morskih tokov in uporabljena za proizvodnjo električne energije.

| 5. | Vetrna energija |
| --- | --- |

5.

Vetrna energija

Kinetična energija, uporabljena za proizvodnjo električne energije v vetrnih turbinah.

| 6. | Industrijski odpadki (neobnovljivi) |
| --- | --- |

6.

Industrijski odpadki (neobnovljivi)

Navedite industrijske neobnovljive odpadke (trde ali tekoče), neposredno uporabljene za proizvodnjo električne energije in/ali toplote. Količino porabljenega goriva je treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti. Obnovljive industrijske odpadke je treba navesti v kategorijah trdna biomasa, bioplin in/ali tekoča biogoriva.

| 7. | Komunalni odpadki: |
| --- | --- |

7.

Komunalni odpadki:

Odpadki, ki jih proizvedejo gospodinjstva, bolnišnice in terciarni sektor, sežgani v posebnih obratih, na osnovi neto kalorične vrednosti.

| 7.1 | Od tega: obnovljivi |
| --- | --- |

7.1

Od tega: obnovljivi

Količina komunalnih odpadkov biološkega izvora.

| 7.2 | Od tega: neobnovljivi |
| --- | --- |

7.2

Od tega: neobnovljivi

Količina komunalnih odpadkov nebiološkega izvora.

| 8. | Trdna biomasa |
| --- | --- |

8.

Trdna biomasa

Zajema organski, nefosilni material biološkega izvora, ki se lahko uporabi kot gorivo za proizvodnjo toplote ali električne energije. Zajema:

| 8.1 | Od tega: oglje |
| --- | --- |

8.1

Od tega: oglje

Trden ostanek destruktivne destilacije in pirolize lesa in drugih rastlinskih materialov.

| 8.2 | Od tega: les in druga trdna biomasa |
| --- | --- |

8.2

Od tega: les in druga trdna biomasa

Namensko gojene energetske rastline (topol, vrba itd.), različni lesni materiali, proizvedeni v industrijskih procesih (zlasti lesna/papirna industrija) ali pridobljeni neposredno v dejavnostih ribištva in kmetijstva (drva, iveri, lubje, skorja, žagovina, ostružki, trske, črni lug itd.), pa tudi odpadki, kot so slama, riževe lupine, orehove lupine, stelja za perutnino, zmečkane tropine itd. Izgorevanje je najboljša tehnologija za te trdne odpadke. Količino porabljenega goriva je treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

| 9. | Bioplin: |
| --- | --- |

9.

Bioplin:

Plin, sestavljen predvsem iz metana in ogljikovega dioksida, proizveden z anaerobno presnovo biomase.

| 9.1 | Od tega: deponijski plin |
| --- | --- |

9.1

Od tega: deponijski plin

Bioplin, pridobljen s presnovo deponijskih odpadkov.

| 9.2 | Od tega: plin iz čistilnih naprav |
| --- | --- |

9.2

Od tega: plin iz čistilnih naprav

Bioplin, proizveden z anaerobno fermentacijo blata iz čistilnih naprav.

| 9.3 | Od tega: drugi bioplini |
| --- | --- |

9.3

Od tega: drugi bioplini

Bioplin, proizveden z anaerobno fermentacijo živalskega blata in odpadkov iz klavnic, pivovarn in ostale agroživilske industrije.

| 10. | Tekoča biogoriva |
| --- | --- |

10.

Tekoča biogoriva

V tej kategoriji je treba navesti količine biogoriv in ne skupnega volumna tekočin, ki nastanejo z mešanjem z biogorivi. Pri posebnih primerih pri uvozu in izvozu tekočih biogoriv se upošteva samo trgovanje s količinami, ki niso bile mešane s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki); trgovanje s tekočimi biogorivi, ki so bila mešana s transportnimi gorivi, je treba navesti pri podatkih o nafti v poglavju 4.

Upoštevajo se naslednja tekoča biogoriva:

| 10.1 | Od tega: biobencin |
| --- | --- |

10.1

Od tega: biobencin

Ta kategorija zajema bioetanol (etanol, proizveden iz biomase in/ali biorazgradljivega dela odpadkov), biometanol (metanol, proizveden iz biomase in/ali biorazgradljivega dela odpadkov), bioETBE (etil-terciarni-butileter, proizveden na osnovi bioetanola; prostorninski delež biogoriva v bioETBE se izračuna je 47 %) in bioMTBE (metil-terciarni-butileter, proizveden na osnovi biometanola: prostorninski delež biogoriva v bioMTBE je 36 %).

| 10.2 | Od tega: biodizel |
| --- | --- |

10.2

Od tega: biodizel

Ta kategorija zajema biodizel (metilester kvalitete dizla, proizveden iz rastlinskih ali živalskih olj), biodimetileter (dimetileter, proizveden iz biomase), gorivo Fischer Tropsch (gorivo, pridobljeno iz biomase po postopku Fischer Tropsch), hladno stiskano bioolje (proizvedeno iz semen izključno z mehanskimi postopki) in ostala tekoča biogoriva, ki se v čisti ali primešani obliki uporabljajo kot pogonsko gorivo v dizelskih motorjih.

| 10.3 | Od tega: druga tekoča biogoriva |
| --- | --- |

10.3

Od tega: druga tekoča biogoriva

Tekoča biogoriva, uporabljena neposredno kot gorivo, ki niso zajeta v kategoriji bioplin ali biodizli.

5.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

5.2.1   Bruto proizvodnja električne energije in toplote

Količine električne energije in toplote, proizvedene iz energentov iz oddelka 5.1 (razen za šoto, vendar vključno s skupno količino tekočih biogoriv), je treba navesti ločeno, kjer je ustrezno:

| — | za proizvajalce po glavni dejavnosti in za samoproizvajalce, |
| --- | --- |

—

za proizvajalce po glavni dejavnosti in za samoproizvajalce,

| — | za elektrarne, za toplarne in za TE-TO. |
| --- | --- |

—

za elektrarne, za toplarne in za TE-TO.

5.2.2   Sektor oskrbe in sektor transformacije

Količine energentov iz oddelka 5.1 (razen za hidroenergijo, fotovoltaiko, energijo plimovanja, valov, morja in vetra) in uporabljene v sektorju oskrbe in sektorju transformacije je treba navesti za naslednje agregate:

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

4.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 5. | Bruto poraba |
| --- | --- |

5.

Bruto poraba

| 6. | Statistične razlike |
| --- | --- |

6.

Statistične razlike

| 7. | Sektor transformacije – skupaj
  Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za pretvorbo primarnih oblik energije v sekundarne (npr. deponijski plini v električno energijo) ali uporabljenih za pretvorbo v izpeljane energente (npr. biomasa, uporabljena za mešanje z zemeljskim plinom). |
| --- | --- |

7.

Sektor transformacije – skupaj

Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za pretvorbo primarnih oblik energije v sekundarne (npr. deponijski plini v električno energijo) ali uporabljenih za pretvorbo v izpeljane energente (npr. biomasa, uporabljena za mešanje z zemeljskim plinom).

| 7.1 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne |
| --- | --- |

7.1

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – elektrarne

| 7.2 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO |
| --- | --- |

7.2

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – TE-TO

| 7.3 | Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne |
| --- | --- |

7.3

Od tega: proizvajalci po glavni dejavnosti – toplarne

| 7.4 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

7.4

Od tega: elektrarne samoproizvajalke

| 7.5 | Od tega: TE-TO samoproizvajalke |
| --- | --- |

7.5

Od tega: TE-TO samoproizvajalke

| 7.6 | Od tega: toplarne samoproizvajalke |
| --- | --- |

7.6

Od tega: toplarne samoproizvajalke

| 7.7 | Od tega: briketarne
  Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo briketov iz črnega premoga. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

7.7

Od tega: briketarne

Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo briketov iz črnega premoga. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju.

| 7.8 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB
  Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo BKB. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

7.8

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo BKB. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju.

| 7.9 | Od tega: plin iz plinarn
  Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo plina iz plinarn. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

7.9

Od tega: plin iz plinarn

Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za proizvodnjo plina iz plinarn. Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, uporabljenih za ogrevanje in delovanje opreme, je treba prišteti k porabi v energetskem sektorju.

| 7.10 | Od tega: za mešani zemeljski plin
  Količine bioplinov, pomešanih z zemeljskim plinom. |
| --- | --- |

7.10

Od tega: za mešani zemeljski plin

Količine bioplinov, pomešanih z zemeljskim plinom.

| 7.11 | Od tega: za mešanje z motornim bencinom/dizelskim gorivom
  Količine tekočih biogoriv, ki niso dostavljena za končno porabo, temveč so uporabljena skupaj z drugimi naftnimi proizvodi iz poglavja 4 te priloge. |
| --- | --- |

7.11

Od tega: za mešanje z motornim bencinom/dizelskim gorivom

Količine tekočih biogoriv, ki niso dostavljena za končno porabo, temveč so uporabljena skupaj z drugimi naftnimi proizvodi iz poglavja 4 te priloge.

| 7.12 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja
  Količine lesa, uporabljenega za proizvodnjo šote. |
| --- | --- |

7.12

Od tega: obrati za proizvodnjo oglja

Količine lesa, uporabljenega za proizvodnjo šote.

| 7.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – transformacija |
| --- | --- |

7.13

Od tega: drugje neopredeljeno – transformacija

5.2.3   Energetski sektor

Količine energentov iz oddelka 5.1 (razen za hidroenergijo, fotovoltaiko, energijo plimovanja, valov, morja in vetra) in uporabljene v energetskem sektorju ali za končno porabo je treba navesti za naslednje agregate:

| 1. | Energetski sektor – skupaj
  Obnovljivi viri energije in odpadki, porabljeni v energetski industriji za transformacije. Npr. obnovljivi viri energije in odpadki, uporabljeni za gretje, osvetljavo ali delovanje črpalk/kompresorjev.
  Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, predelanih v drugo obliko energije, je treba navesti v sektorju transformacije. |
| --- | --- |

1.

Energetski sektor – skupaj

Obnovljivi viri energije in odpadki, porabljeni v energetski industriji za transformacije. Npr. obnovljivi viri energije in odpadki, uporabljeni za gretje, osvetljavo ali delovanje črpalk/kompresorjev.

Količine obnovljivih virov energije in odpadkov, predelanih v drugo obliko energije, je treba navesti v sektorju transformacije.

| 1.1 | Od tega: obrati za uplinjanje |
| --- | --- |

1.1

Od tega: obrati za uplinjanje

| 1.2 | Od tega: javne elektrarne, TE-TO in toplarne |
| --- | --- |

1.2

Od tega: javne elektrarne, TE-TO in toplarne

| 1.3 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.3

Od tega: rudniki premoga

| 1.4 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: briketarne

| 1.5 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.5

Od tega: koksarne

| 1.6 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.6

Od tega: rafinerije nafte

| 1.7 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.7

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.8 | Od tega: plin iz plinarn |
| --- | --- |

1.8

Od tega: plin iz plinarn

| 1.9 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.9

Od tega: plavži

| 1.10 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja |
| --- | --- |

1.10

Od tega: obrati za proizvodnjo oglja

| 1.11 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

1.11

Od tega: drugje neopredeljeno

| 2. | Izgube pri distribuciji
  Celotna izguba zaradi prevoza in distribucije. |
| --- | --- |

2.

Izgube pri distribuciji

Celotna izguba zaradi prevoza in distribucije.

5.2.4   Končna poraba energije

Količine energentov iz oddelka 5.1 (razen za hidroenergijo, fotovoltaiko, energijo plimovanja, valov, morja in vetra) je treba navesti za naslednje agregate:

| 1. | Končna poraba energije |
| --- | --- |

1.

Končna poraba energije

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: cestni promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: cestni promet

| 3.3 | Od tega: notranja plovba |
| --- | --- |

3.3

Od tega: notranja plovba

| 3.4 | Od tega: drugje neopredeljeno – transport |
| --- | --- |

3.4

Od tega: drugje neopredeljeno – transport

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

5.2.5   Tehnične značilnosti obratov

Ob koncu poročevalskega leta je treba navesti, kakor je ustrezno, naslednje proizvodne zmogljivosti električne energije:

| 1. | Hidro
  Navesti je treba podatke za obrate z zmogljivostmi < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW in črpalne hidroelektrarne ter za vse zmogljivosti skupaj. Podrobno podatke o zmogljivosti obratov je treba navesti brez črpalnih hidroelektrarn. |
| --- | --- |

1.

Hidro

Navesti je treba podatke za obrate z zmogljivostmi < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW in črpalne hidroelektrarne ter za vse zmogljivosti skupaj. Podrobno podatke o zmogljivosti obratov je treba navesti brez črpalnih hidroelektrarn.

| 2. | Geotermalna |
| --- | --- |

2.

Geotermalna

| 3. | Fotovoltaika |
| --- | --- |

3.

Fotovoltaika

| 4. | Sončna termična |
| --- | --- |

4.

Sončna termična

| 5. | Plimovanje, valovi, morje |
| --- | --- |

5.

Plimovanje, valovi, morje

| 6. | Veter |
| --- | --- |

6.

Veter

| 7. | Industrijski odpadki (neobnovljivi) |
| --- | --- |

7.

Industrijski odpadki (neobnovljivi)

| 8. | Komunalni odpadki |
| --- | --- |

8.

Komunalni odpadki

| 9. | Les in druga trdna biomasa |
| --- | --- |

9.

Les in druga trdna biomasa

| 10. | Deponijski plin |
| --- | --- |

10.

Deponijski plin

| 11. | Plin iz čistilnih naprav |
| --- | --- |

11.

Plin iz čistilnih naprav

| 12. | Drugi bioplini |
| --- | --- |

12.

Drugi bioplini

| 13. | Tekoča biogoriva |
| --- | --- |

13.

Tekoča biogoriva

Navesti je treba celotno površino zbiralnikov sončne energije.

Navesti je treba naslednje zmogljivosti proizvodnje bioplina:

| 1. | Tekoča biogoriva: |
| --- | --- |

1.

Tekoča biogoriva:

| 1.1 | Od tega: biobencin |
| --- | --- |

1.1

Od tega: biobencin

| 1.2 | Od tega: biodizel |
| --- | --- |

1.2

Od tega: biodizel

| 1.3 | Od tega: druga tekoča biogoriva |
| --- | --- |

1.3

Od tega: druga tekoča biogoriva

5.2.6   Poraba samoproizvajalcev električne energije in toplote

Porabo samoproizvajalcev električne energije in toplote je treba navesti ločeno za elektrarne, TE-TO in toplarne.

Količine energentov iz oddelka 5.1 (razen za hidroenergijo, fotovoltaiko, energijo plimovanja, valov, morja in vetra) je treba navesti za naslednje agregate:

| 1. | Energetski sektor – skupaj |
| --- | --- |

1.

Energetski sektor – skupaj

| 1.1 | Od tega: obrati za uplinjanje |
| --- | --- |

1.1

Od tega: obrati za uplinjanje

| 1.2 | Od tega: rudniki premoga |
| --- | --- |

1.2

Od tega: rudniki premoga

| 1.3 | Od tega: briketarne |
| --- | --- |

1.3

Od tega: briketarne

| 1.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

1.4

Od tega: koksarne

| 1.5 | Od tega: rafinerije nafte |
| --- | --- |

1.5

Od tega: rafinerije nafte

| 1.6 | Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB |
| --- | --- |

1.6

Od tega: obrati za proizvodnjo BKB/PB

| 1.7 | Od tega: plin iz plinarn |
| --- | --- |

1.7

Od tega: plin iz plinarn

| 1.8 | Od tega: plavži |
| --- | --- |

1.8

Od tega: plavži

| 1.9 | Od tega: obrati za proizvodnjo oglja |
| --- | --- |

1.9

Od tega: obrati za proizvodnjo oglja

| 1.10 | Od tega: drugje neopredeljeno |
| --- | --- |

1.10

Od tega: drugje neopredeljeno

| 2. | Industrijski sektor |
| --- | --- |

2.

Industrijski sektor

| 2.1 | Od tega: železo in jeklo |
| --- | --- |

2.1

Od tega: železo in jeklo

| 2.2 | Od tega: kemikalije in petrokemija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: kemikalije in petrokemija

| 2.3 | Od tega: neželezne kovine |
| --- | --- |

2.3

Od tega: neželezne kovine

| 2.4 | Od tega: nekovinski mineralni izdelki |
| --- | --- |

2.4

Od tega: nekovinski mineralni izdelki

| 2.5 | Od tega: vozila in plovila |
| --- | --- |

2.5

Od tega: vozila in plovila

| 2.6 | Od tega: stroji in naprave |
| --- | --- |

2.6

Od tega: stroji in naprave

| 2.7 | Od tega: rudnine in kamnine |
| --- | --- |

2.7

Od tega: rudnine in kamnine

| 2.8 | Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki |
| --- | --- |

2.8

Od tega: hrana, pijače in tobačni izdelki

| 2.9 | Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo |
| --- | --- |

2.9

Od tega: vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo

| 2.10 | Od tega: les in izdelki iz lesa |
| --- | --- |

2.10

Od tega: les in izdelki iz lesa

| 2.11 | Od tega: gradbeništvo |
| --- | --- |

2.11

Od tega: gradbeništvo

| 2.12 | Od tega: tekstilije in usnje |
| --- | --- |

2.12

Od tega: tekstilije in usnje

| 2.13 | Od tega: drugje neopredeljeno – industrija |
| --- | --- |

2.13

Od tega: drugje neopredeljeno – industrija

| 3. | Prometni sektor |
| --- | --- |

3.

Prometni sektor

| 3.1 | Od tega: železniški promet |
| --- | --- |

3.1

Od tega: železniški promet

| 3.2 | Od tega: drugje neopredeljeno – promet |
| --- | --- |

3.2

Od tega: drugje neopredeljeno – promet

| 4. | Drugi sektorji |
| --- | --- |

4.

Drugi sektorji

| 4.1 | Od tega: komercialne in javne storitve |
| --- | --- |

4.1

Od tega: komercialne in javne storitve

| 4.2 | Od tega: gospodinjstva |
| --- | --- |

4.2

Od tega: gospodinjstva

| 4.3 | Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo |
| --- | --- |

4.3

Od tega: kmetijstvo/gozdarstvo

| 4.4 | Od tega: ribištvo |
| --- | --- |

4.4

Od tega: ribištvo

| 4.5 | Od tega: drugje neopredeljeno – drugo |
| --- | --- |

4.5

Od tega: drugje neopredeljeno – drugo

5.3   Kalorične vrednosti

Navesti je treba neto kalorične vrednosti za naslednje proizvode:

| 1. | Biobencin |
| --- | --- |

1.

Biobencin

| 2. | Biodizel |
| --- | --- |

2.

Biodizel

| 3. | Druga tekoča biogoriva |
| --- | --- |

3.

Druga tekoča biogoriva

| 4. | Oglje |
| --- | --- |

4.

Oglje

5.4   Merske enote

| 1. | Proizvodnja električne energije |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja električne energije

MWh

| 2. | Proizvodnja toplote |
| --- | --- |

2.

Proizvodnja toplote

TJ

| 3. | Obnovljivi energenti |
| --- | --- |

3.

Obnovljivi energenti

Biobencin, biodizel in druga tekoča biogoriva: v tonah.

Oglje: 1 000 ton.

Ostali: TJ (na osnovi neto kaloričnih vrednosti).

| 4. | Površina zbiralnikov sončne energije |
| --- | --- |

4.

Površina zbiralnikov sončne energije

1 000 m2

| 5. | Zmogljivost obratov |
| --- | --- |

5.

Zmogljivost obratov

Biogoriva: ton/leto.

Ostali: Mwe.

| 6. | Kalorične vrednosti |
| --- | --- |

6.

Kalorične vrednosti

KJ/kg (neto kalorična vrednost).

5.5   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

6.   VELJAVNE DOLOČBE

Za zbiranje podatkov, opisano v vseh prejšnjih poglavjih, se uporabljajo naslednje določbe:

| 1. | Obdobje poročanja:
  koledarsko leto (od 1. januarja do 31. decembra). |
| --- | --- |

1.

Obdobje poročanja:

koledarsko leto (od 1. januarja do 31. decembra).

| 2. | Pogostost:
  na leto. |
| --- | --- |

2.

Pogostost:

na leto.

| 3. | Rok za pošiljanje podatkov:
  30. november v letu, ki sledi obdobju poročanja. |
| --- | --- |

3.

Rok za pošiljanje podatkov:

30. november v letu, ki sledi obdobju poročanja.

| 4. | Oblika in metoda pošiljanja podatkov
  Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.
  Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu. |
| --- | --- |

4.

Oblika in metoda pošiljanja podatkov

Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu.

---

PRILOGA C

MESEČNA STATISTIKA ENERGETIKE

V tej prilogi so opisani področje uporabe, enote, obdobje poročanja, pogostost, rok in načini posredovanja za mesečno zbiranje statističnih podatkov o energetiki.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A.

1.   TRDNA GORIVA

1.1   Zadevni energenti

Če ni drugače navedeno, to zbiranje podatkov velja za vse naslednje energente:

| Energent | Opredelitev |
| --- | --- |
| 1. | Črni premog |

Energent

Opredelitev

1.

Črni premog

Črna, gorljiva, trdna, organska fosilna usedlina z bruto kalorično vrednostjo več kot 24 MJ/kg na proizvod brez pepela, z vsebnostjo vlage pri 30 oC in relativno zračno vlažnostjo 96 %.

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

Gorljiva, organska fosilna usedlina, rjave do črne barve, z bruto kalorično vrednostjo več kot 24 MJ/kg na proizvod brez pepela, z vsebnostjo vlage pri 30 oC in relativno zračno vlažnostjo 96 %.

| 2.1 | Od tega: črni lignit |
| --- | --- |

2.1

Od tega: črni lignit

Lignit z vsebnostjo vlage 20 do 25 % in vsebnostjo pepela 9 do 13 %. Črni lignit je nastal v kredi. V Uniji ga pridobiva samo Francija s podzemnim kopom v Provansi.

| 2.2 | Od tega: rjavi premog |
| --- | --- |

2.2

Od tega: rjavi premog

Lignit z vsebnostjo vlage 40 do 70 % in vsebnostjo pepela običajno med 2 in 6 %; vsebnost pepela je sicer lahko do 12 % glede na plast nahajališča. Rjavi premog je nastal v glavnem v terciarju. To gorivo se pridobiva predvsem v dnevnih kopih.

| 3. | Šota |
| --- | --- |

3.

Šota

Mehka, porozna ali komprimirana, naravna, gorljiva usedlina rastlinskega izvora z visoko vsebnostjo vlage (do 90 %), svetlo do temno rjave barve.

Ta opredelitev ne posega niti v opredelitev obnovljivih virov energije iz Direktive 2001/77/ES niti v smernice Mednarodnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) iz leta 2006 glede nacionalnih evidenc toplogrednih plinov.

| 4. | Briketi iz črnega premoga |
| --- | --- |

4.

Briketi iz črnega premoga

Briketi iz črnega premoga so artefakti posebne oblike, proizvedeni pod pritiskom iz zmletega črnega premoga z dodajanjem vezivnega materiala (smola).

| 5. | Briketi iz rjavega premoga |
| --- | --- |

5.

Briketi iz rjavega premoga

Artefakti enakomernih oblik, proizvedeni po drobljenju in sušenju lignita, oblikovani pod tlakom brez dodajanja veziv. Zajeta sta sušeni lignit in grušč iz lignita.

| 6. | Koks iz črnega premoga |
| --- | --- |

6.

Koks iz črnega premoga

Umetno trdno gorivo iz črnega premoga in pridobljeno s suho destilacijo premoga v popolni ali delni odsotnosti zraka.

Vključuje:

| — | koks iz črnega premoga: pridobljen s karbonizacijo pri visokih temperaturah, |
| --- | --- |

—

koks iz črnega premoga: pridobljen s karbonizacijo pri visokih temperaturah,

| — | polkoks: pridobljen s karbonizacijo pri nizkih temperaturah, |
| --- | --- |

—

polkoks: pridobljen s karbonizacijo pri nizkih temperaturah,

| — | plinarniški koks: proizveden v plinarnah. |
| --- | --- |

—

plinarniški koks: proizveden v plinarnah.

| 7. | Koks iz lignita |
| --- | --- |

7.

Koks iz lignita

Trdni ostanek, pridobljen s suho destilacijo lignita v odsotnosti zraka.

1.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A.

1.2.1   Sektor oskrbe

Naslednji agregati se uporabljajo za črni premog, vse lignite in črni lignit, rjavi premog in šoto:

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Pridelani proizvodi
  Blato in skrilavec, pridelana v rudnikih. |
| --- | --- |

2.

Pridelani proizvodi

Blato in skrilavec, pridelana v rudnikih.

| 3. | Uvoz |
| --- | --- |

3.

Uvoz

| 3.1 | Od tega: uvoz znotraj EU |
| --- | --- |

3.1

Od tega: uvoz znotraj EU

| 4. | Izvoz |
| --- | --- |

4.

Izvoz

| 4.1 | Od tega: izvoz znotraj EU |
| --- | --- |

4.1

Od tega: izvoz znotraj EU

| 5. | Spremembe zalog
  Količine zalog v rudnikih in zalog uvoznikov.
  Niso zajete zaloge porabnikov (npr. v elektrarnah in koksarnah), razen zaloge porabnikov, ki uvažajo neposredno.
  Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

5.

Spremembe zalog

Količine zalog v rudnikih in zalog uvoznikov.

Niso zajete zaloge porabnikov (npr. v elektrarnah in koksarnah), razen zaloge porabnikov, ki uvažajo neposredno.

Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 6. | Izračunana notranja dobava
  Skupna izračunana količina proizvodov, ki so bili dobavljeni za notranjo porabo. Ta količina se opredeli kot:
  proizvodnja + pridelani proizvodi + uvoz – izvoz + spremembe zalog |
| --- | --- |

6.

Izračunana notranja dobava

Skupna izračunana količina proizvodov, ki so bili dobavljeni za notranjo porabo. Ta količina se opredeli kot:

proizvodnja + pridelani proizvodi + uvoz – izvoz + spremembe zalog

| 7. | Zabeležena notranja dobava
  Količine, dobavljene na notranji trg. Vsota vseh dobav različnim vrstam porabnikov. Med izračunano in zabeleženo dobavo lahko pride do razlik. |
| --- | --- |

7.

Zabeležena notranja dobava

Količine, dobavljene na notranji trg. Vsota vseh dobav različnim vrstam porabnikov. Med izračunano in zabeleženo dobavo lahko pride do razlik.

| 7.1 | Od tega: lastna poraba proizvajalca
  Notranja raba v proizvodnih enotah.
  Ni zajeta poraba v rudniških elektrarnah, rudniških briketarnah, rudniških koksarnah in nabava za osebje rudnikov. |
| --- | --- |

7.1

Od tega: lastna poraba proizvajalca

Notranja raba v proizvodnih enotah.

Ni zajeta poraba v rudniških elektrarnah, rudniških briketarnah, rudniških koksarnah in nabava za osebje rudnikov.

| 7.2 | Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti |
| --- | --- |

7.2

Od tega: elektrarne po glavni dejavnosti

| 7.3 | Od tega: elektrarne samoproizvajalke v rudnikih premoga |
| --- | --- |

7.3

Od tega: elektrarne samoproizvajalke v rudnikih premoga

| 7.4 | Od tega: koksarne |
| --- | --- |

7.4

Od tega: koksarne

| 7.5 | Od tega: briketarne
  Količine, porabljene za pretvorbo v briketarnah (rudniške in samostojne elektrarne). |
| --- | --- |

7.5

Od tega: briketarne

Količine, porabljene za pretvorbo v briketarnah (rudniške in samostojne elektrarne).

| 7.6 | Od tega: celotna industrija (brez železarske in jeklarske industrije) |
| --- | --- |

7.6

Od tega: celotna industrija (brez železarske in jeklarske industrije)

| 7.7 | Od tega: železarska in jeklarska industrija |
| --- | --- |

7.7

Od tega: železarska in jeklarska industrija

| 7.8 | Od tega: drugo (storitve, gospodinjstva itd.)
  Količine goriva za gospodinjstva (vključno s količinami premoga, dobavljenega za delavce v rudnikih in sorodnih obratih) in storitve (uprava, trgovine itd.) ter drugje neopredeljene sektorje (daljinsko ogrevanje, prevoz itd.). |
| --- | --- |

7.8

Od tega: drugo (storitve, gospodinjstva itd.)

Količine goriva za gospodinjstva (vključno s količinami premoga, dobavljenega za delavce v rudnikih in sorodnih obratih) in storitve (uprava, trgovine itd.) ter drugje neopredeljene sektorje (daljinsko ogrevanje, prevoz itd.).

| 8. | Končne zaloge |
| --- | --- |

8.

Končne zaloge

| 8.1 | Od tega: rudniki |
| --- | --- |

8.1

Od tega: rudniki

| 8.2 | Od tega: uvozniki |
| --- | --- |

8.2

Od tega: uvozniki

| 8.3 | Od tega: v koksarnah
  Velja samo za črni premog. |
| --- | --- |

8.3

Od tega: v koksarnah

Velja samo za črni premog.

Naslednji agregati veljajo za koks, pridobljen iz črnega premoga, rjavega premoga, briketov iz črnega premoga in briketov iz lignita:

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 3.1 | Od tega: izvoz znotraj EU |
| --- | --- |

3.1

Od tega: izvoz znotraj EU

| 4. | Spremembe zalog
  Količine zalog v koksarnah (koks) in briketarnah (briketi iz črnega premoga) in količine zalog izvoznikov.
  Niso zajete zaloge potrošnikov, razen zaloge potrošnikov, ki uvažajo neposredno.
  Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

4.

Spremembe zalog

Količine zalog v koksarnah (koks) in briketarnah (briketi iz črnega premoga) in količine zalog izvoznikov.

Niso zajete zaloge potrošnikov, razen zaloge potrošnikov, ki uvažajo neposredno.

Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 5. | Izračunana notranja dobava
  Skupna izračunana količina proizvodov, ki so bili dobavljeni za notranjo porabo. Ta količina se opredeli kot:
  proizvodnja + uvoz – izvoz + spremembe zalog |
| --- | --- |

5.

Izračunana notranja dobava

Skupna izračunana količina proizvodov, ki so bili dobavljeni za notranjo porabo. Ta količina se opredeli kot:

proizvodnja + uvoz – izvoz + spremembe zalog

| 6. | Zabeležena notranja dobava
  Količine, dobavljene na notranji trg. Vsota vseh dobav različnim vrstam porabnikov. Med izračunano in zabeleženo dobavo lahko pride do razlik. |
| --- | --- |

6.

Zabeležena notranja dobava

Količine, dobavljene na notranji trg. Vsota vseh dobav različnim vrstam porabnikov. Med izračunano in zabeleženo dobavo lahko pride do razlik.

| 6.1 | Od tega: celotna industrija (brez železarske in jeklarske industrije) |
| --- | --- |

6.1

Od tega: celotna industrija (brez železarske in jeklarske industrije)

| 6.2 | Od tega: železarska in jeklarska industrija |
| --- | --- |

6.2

Od tega: železarska in jeklarska industrija

| 6.3 | Od tega: drugo (storitve, gospodinjstva itd.)
  Količine goriva za gospodinjstva (vključno s koksom in briketi iz črnega premoga, dobavljenim za delavce v rudnikih in sorodnih obratih) in storitve (uprava, trgovine itd.). |
| --- | --- |

6.3

Od tega: drugo (storitve, gospodinjstva itd.)

Količine goriva za gospodinjstva (vključno s koksom in briketi iz črnega premoga, dobavljenim za delavce v rudnikih in sorodnih obratih) in storitve (uprava, trgovine itd.).

| 7. | Končne zaloge
  Zaloge so količine:






  — | koksarn (zadevajo samo koks iz premoga in lignita), |
| --- | --- | --- |

7.

Končne zaloge

Zaloge so količine:

—

koksarn (zadevajo samo koks iz premoga in lignita),

| — | briketarne (zadevajo samo brikete iz premoga in lignita), |
| --- | --- |

—

briketarne (zadevajo samo brikete iz premoga in lignita),

| — | uvoznikov. |
| --- | --- |

—

uvoznikov.

1.2.2   Uvoz

Za lignit, koks iz lignita, brikete iz črnega premoga in brikete iz lignita je treba navesti količine celotnega uvoza tako znotraj kot izven EU.

Za črni premog je treba navesti uvoz iz naslednjih držav izvora:

| 1. | Količine uvoza znotraj EU |
| --- | --- |

1.

Količine uvoza znotraj EU

| 1.1 | Od tega: Nemčija |
| --- | --- |

1.1

Od tega: Nemčija

| 1.2 | Od tega: Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

1.2

Od tega: Združeno kraljestvo

| 1.3 | Od tega: Poljska |
| --- | --- |

1.3

Od tega: Poljska

| 1.4 | Od tega: druge države EU
  Navesti je treba zadevne države. |
| --- | --- |

1.4

Od tega: druge države EU

Navesti je treba zadevne države.

| 2. | Količine izvoza iz EU |
| --- | --- |

2.

Količine izvoza iz EU

| 2.1 | Od tega: ZDA |
| --- | --- |

2.1

Od tega: ZDA

| 2.2 | Od tega: Avstralija |
| --- | --- |

2.2

Od tega: Avstralija

| 2.3 | Od tega: Južna Afrika |
| --- | --- |

2.3

Od tega: Južna Afrika

| 2.4 | Od tega: SND |
| --- | --- |

2.4

Od tega: SND

| 2.4.1 | Pod 2.4, od tega: Rusija |
| --- | --- |

2.4.1

Pod 2.4, od tega: Rusija

| 2.4.2 | Pod 2.4, od tega: Ukrajina |
| --- | --- |

2.4.2

Pod 2.4, od tega: Ukrajina

| 2.5 | Od tega: Kanada |
| --- | --- |

2.5

Od tega: Kanada

| 2.6 | Od tega: Kolumbija |
| --- | --- |

2.6

Od tega: Kolumbija

| 2.7 | Od tega: Kitajska |
| --- | --- |

2.7

Od tega: Kitajska

| 2.8 | Od tega: druge države izven EU
  Navesti je treba zadevne države. |
| --- | --- |

2.8

Od tega: druge države izven EU

Navesti je treba zadevne države.

1.3   Merske enote

Vse količine proizvodov so izražene v 103 ton.

1.4   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

2.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

2.1   Zadevni energenti

To poglavje zadeva električno energijo.

2.2   Seznam agregatov

Navesti je treba naslednji seznam agregatov.

2.2.1   Proizvodni sektor

Za naslednje agregate je treba navesti bruto in neto količine:

| 1. | Skupna proizvodnja električne energije |
| --- | --- |

1.

Skupna proizvodnja električne energije

| 1.1 | Od tega: jedrska energija |
| --- | --- |

1.1

Od tega: jedrska energija

| 1.2 | Od tega: hidroenergija |
| --- | --- |

1.2

Od tega: hidroenergija

| 1.2.1 | Pod 1.2, od tega: delež hidroenergije, proizvedene v črpalnih hidroelektrarnah |
| --- | --- |

1.2.1

Pod 1.2, od tega: delež hidroenergije, proizvedene v črpalnih hidroelektrarnah

| 1.3 | Od tega: geotermalna energija |
| --- | --- |

1.3

Od tega: geotermalna energija

| 1.4 | Od tega: običajna termična |
| --- | --- |

1.4

Od tega: običajna termična

| 1.5 | Od tega: vetrna energija |
| --- | --- |

1.5

Od tega: vetrna energija

Navesti je treba tudi naslednje količine električne energije:

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 2.1 | Od tega: uvoz znotraj EU |
| --- | --- |

2.1

Od tega: uvoz znotraj EU

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 3.1 | Od tega: izvoz izven EU |
| --- | --- |

3.1

Od tega: izvoz izven EU

| 4. | Poraba za črpalne hidroelektrarne |
| --- | --- |

4.

Poraba za črpalne hidroelektrarne

| 5. | Poraba na notranjem trgu
  Ta poraba se opredeli kot:
  skupna neto proizvodnja + uvoz + izvoz – poraba za črpalne hidroelektrarne |
| --- | --- |

5.

Poraba na notranjem trgu

Ta poraba se opredeli kot:

skupna neto proizvodnja + uvoz + izvoz – poraba za črpalne hidroelektrarne

Za porabo goriva v elektrarnah po glavni dejavnosti se uporabljajo naslednji agregati (glej Prilogo B za opredelitve črnega premoga in lignita):

| 6. | Skupna poraba goriva v elektrarnah po glavni dejavnosti
  Skupna količina goriva, porabljenega tako za proizvodnjo električne energije kot za proizvodnjo toplote, namenjene izključno za prodajo tretjim osebam. |
| --- | --- |

6.

Skupna poraba goriva v elektrarnah po glavni dejavnosti

Skupna količina goriva, porabljenega tako za proizvodnjo električne energije kot za proizvodnjo toplote, namenjene izključno za prodajo tretjim osebam.

| 6.1 | Od tega: črni premog |
| --- | --- |

6.1

Od tega: črni premog

| 6.2 | Od tega: lignit |
| --- | --- |

6.2

Od tega: lignit

| 6.3 | Od tega: naftni derivati |
| --- | --- |

6.3

Od tega: naftni derivati

| 6.4 | Od tega: zemeljski plin |
| --- | --- |

6.4

Od tega: zemeljski plin

| 6.5 | Od tega: sintetično pridobljeni plini (to so industrijski plini) |
| --- | --- |

6.5

Od tega: sintetično pridobljeni plini (to so industrijski plini)

| 6.6 | Od tega: druga goriva |
| --- | --- |

6.6

Od tega: druga goriva

2.2.2   Zaloge goriva pri proizvajalcih po glavni dejavnosti

Proizvajalci po glavni dejavnosti so javna podjetja, ki proizvajajo električno energijo z uporabo goriv. Navesti je treba naslednje končne zaloge (zaloge ob koncu poročevalskega meseca):

| 1. | Črni premog |
| --- | --- |

1.

Črni premog

| 2. | Lignit |
| --- | --- |

2.

Lignit

| 3. | Naftni derivati |
| --- | --- |

3.

Naftni derivati

2.3   Merske enote

| 1. | Količine energije |
| --- | --- |

1.

Količine energije

Električna energija: GWh.

Črni premog, lignit in naftni derivati v 103 tone in v TJ na osnovi neto kalorične vrednosti.

Zemeljski plin in sintetično pridobljeni plini: TJ na osnovi bruto kalorične vrednosti.

Druga goriva: TJ na osnovi neto kalorične vrednosti.

Jedrska toplota: TJ.

| 2. | Zaloge |
| --- | --- |

2.

Zaloge

103 ton

2.4   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

3.   NAFTA IN NAFTNI DERIVATI

3.1   Zadevni energenti

Če ni določeno drugače, zbiranje podatkov zadeva vse naslednje energente, za katere veljajo opredelitve iz poglavja 4 Priloge B: surovo nafto, NGL, petrokemične surovine, druge ogljikovodike, plin iz rafinerije (neutekočinjeni), etan, UNP, primarni bencin, motorni bencin, letalski bencin, bencinsko reaktivno gorivo (petrolejsko reaktivno gorivo ali JP4), kerozinsko reaktivno gorivo, drugi kerozin, plinsko olje/dizelsko gorivo (destilat kurilnega olja), transportno dizelsko gorivo, plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje (z nizko in visoko vsebnostjo žvepla), beli špirit in SBP, maziva, bitumen, parafinske voske in petrolkoks.

Kjer je ustrezno, je treba navesti motorni bencin v dveh kategorijah, in sicer:

| — | Neosvinčeni motorni bencin: motorni bencin, ki mu niso bile dodane svinčeve spojine za povečanje vsebnosti oktana. Lahko vsebuje sledi organskega svinca. |
| --- | --- |

—

Neosvinčeni motorni bencin: motorni bencin, ki mu niso bile dodane svinčeve spojine za povečanje vsebnosti oktana. Lahko vsebuje sledi organskega svinca.

| — | Osvinčeni motorni bencin: motorni bencin, ki mu je bil dodan tetraetil svinec in/ali tetrametil svinec za povečanje vsebnosti oktana. |
| --- | --- |

—

Osvinčeni motorni bencin: motorni bencin, ki mu je bil dodan tetraetil svinec in/ali tetrametil svinec za povečanje vsebnosti oktana.

„Drugi proizvodi“ zajemajo tako količine, ki ustrezajo opredelitvi iz poglavja 4 Priloge B, kot tudi količine belega špirita in SBP, maziv, bitumna in parafinskih voskov; ti proizvodi se ne smejo navajati ločeno.

3.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

3.2.1   Sektor oskrbe

Naslednja preglednica se nanaša samo na surovo nafto, NGL, petrokemične surovine, aditive/kisikove spojine, biogoriva in druge ogljikovodike:

| 1. | Domača proizvodnja
  Se ne uporablja za petrokemične surovine. |
| --- | --- |

1.

Domača proizvodnja

Se ne uporablja za petrokemične surovine.

| 2. | Iz drugih virov
  Aditivi, biogoriva in drugi ogljikovodiki, katerih proizvodnja je že zajeta v drugih bilancah v zvezi z gorivom.
  Se ne uporablja za surovo nafto, NGL in petrokemične surovine. |
| --- | --- |

2.

Iz drugih virov

Aditivi, biogoriva in drugi ogljikovodiki, katerih proizvodnja je že zajeta v drugih bilancah v zvezi z gorivom.

Se ne uporablja za surovo nafto, NGL in petrokemične surovine.

| 3. | Povratki iz petrokemičnega sektorja
  Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam za predelavo, mešanje ali prodajo. Običajno so to stranski proizvodi petrokemičnih predelovalnih dejavnosti.
  Uporablja se samo za petrokemične surovine. |
| --- | --- |

3.

Povratki iz petrokemičnega sektorja

Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam za predelavo, mešanje ali prodajo. Običajno so to stranski proizvodi petrokemičnih predelovalnih dejavnosti.

Uporablja se samo za petrokemične surovine.

| 4. | Prenos proizvodov
  Uvoženi naftni derivati, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji.
  Uporablja se samo za petrokemične surovine. |
| --- | --- |

4.

Prenos proizvodov

Uvoženi naftni derivati, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji.

Uporablja se samo za petrokemične surovine.

| 5. | Uvoz in izvoz
  Zajete so količine surove nafte in proizvodov, ki so uvoženi ali izvoženi v okviru sporazumov o procesih predelave (tj. rafiniranje na podlagi računa). Pri surovi nafti in NGL je treba navesti izvorno državo; pri petrokemičnih surovinah in končnih proizvodih je treba navesti državo končnega prejema.
  Zajeti so vsi utekočinjeni plini (npr. UNP), pridobljeni s ponovnim uplinjanjem uvoženega utekočinjenega zemeljskega plina in naftnih proizvodov, neposredno uvoženih ali izvoženih v okviru petrokemične industrije.
  Opomba: vso trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki), bi moralo biti navedeno v vprašalniku o obnovljivih virih energije. |
| --- | --- |

5.

Uvoz in izvoz

Zajete so količine surove nafte in proizvodov, ki so uvoženi ali izvoženi v okviru sporazumov o procesih predelave (tj. rafiniranje na podlagi računa). Pri surovi nafti in NGL je treba navesti izvorno državo; pri petrokemičnih surovinah in končnih proizvodih je treba navesti državo končnega prejema.

Zajeti so vsi utekočinjeni plini (npr. UNP), pridobljeni s ponovnim uplinjanjem uvoženega utekočinjenega zemeljskega plina in naftnih proizvodov, neposredno uvoženih ali izvoženih v okviru petrokemične industrije.

Opomba: vso trgovanje z biogorivi, ki niso bila mešana s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki), bi moralo biti navedeno v vprašalniku o obnovljivih virih energije.

| 6. | Neposredna uporaba
  Surova nafta, NGL in drugi ogljikovodiki, ki so bili uporabljeni neposredno, brez obdelave v rafinerijah nafte.
  Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije. |
| --- | --- |

6.

Neposredna uporaba

Surova nafta, NGL in drugi ogljikovodiki, ki so bili uporabljeni neposredno, brez obdelave v rafinerijah nafte.

Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije.

| 7. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom. |
| --- | --- |

7.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom.

| 8. | Izračunana poraba v rafinerijah
  Skupna količina proizvoda, ki je bil po izračunu obdelan v rafineriji. Ta količina se opredeli kot:
  domača proizvodnja + iz drugih virov + povratki iz industrije + prenos proizvodov + uvoz – izvoz – neposredna uporaba – spremembe zalog |
| --- | --- |

8.

Izračunana poraba v rafinerijah

Skupna količina proizvoda, ki je bil po izračunu obdelan v rafineriji. Ta količina se opredeli kot:

domača proizvodnja + iz drugih virov + povratki iz industrije + prenos proizvodov + uvoz – izvoz – neposredna uporaba – spremembe zalog

| 9. | Statistične razlike
  Izračunane količine, porabljene v rafineriji, minus zabeležene količine, porabljene v rafineriji. |
| --- | --- |

9.

Statistične razlike

Izračunane količine, porabljene v rafineriji, minus zabeležene količine, porabljene v rafineriji.

| 10. | Zabeležena poraba v rafineriji
  Količine, izmerjene kot vnos v rafinerijah. |
| --- | --- |

10.

Zabeležena poraba v rafineriji

Količine, izmerjene kot vnos v rafinerijah.

| 11. | Izgube v rafinerijah
  Razlika med porabo rafinerije (zabeleženo) in bruto proizvodnjo rafinerije. Do izgub lahko pride zaradi izhlapevanja med destilacijo. Navedene izgube so prikazane s pozitivnim številom. Možna so povišanja volumna, ne pa tudi mase. |
| --- | --- |

11.

Izgube v rafinerijah

Razlika med porabo rafinerije (zabeleženo) in bruto proizvodnjo rafinerije. Do izgub lahko pride zaradi izhlapevanja med destilacijo. Navedene izgube so prikazane s pozitivnim številom. Možna so povišanja volumna, ne pa tudi mase.

| 12. | Proizvodnja kisikovih spojin
  Ta del proizvodnje ali proizvodnja iz drugih virov, ki zajema etre, kot sta MTBE (metil-terciarni-butileter) in TAME (terciarni-amil-metileter), alkohole, kot so etanol in estri, ki se uporabljajo za zmesi za proizvodnjo bencina in plinskega olja. |
| --- | --- |

12.

Proizvodnja kisikovih spojin

Ta del proizvodnje ali proizvodnja iz drugih virov, ki zajema etre, kot sta MTBE (metil-terciarni-butileter) in TAME (terciarni-amil-metileter), alkohole, kot so etanol in estri, ki se uporabljajo za zmesi za proizvodnjo bencina in plinskega olja.

Naslednja preglednica ne velja za petrokemične surovine in aditive/kisikove spojine:

| 1. | Prejeti primarni proizvodi
  Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v rafineriji nafte, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno. |
| --- | --- |

1.

Prejeti primarni proizvodi

Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v rafineriji nafte, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno.

| 2. | Bruto proizvodnja rafinerije
  Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje.
  Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije. |
| --- | --- |

2.

Bruto proizvodnja rafinerije

Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje.

Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije.

| 3. | Reciklirani proizvodi
  Končni proizvodi, ki so ponovno dani na tržišče, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine je treba razlikovati od petrokemičnih povratkov. |
| --- | --- |

3.

Reciklirani proizvodi

Končni proizvodi, ki so ponovno dani na tržišče, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine je treba razlikovati od petrokemičnih povratkov.

| 4. | Lastna poraba rafinerij
  Naftni proizvodi, porabljeni za delovanje rafinerije.
  Niso zajeti proizvodi, ki jih uporabljajo naftne družbe za druge namene kot za rafiniranje, npr. v tankih ali tankerjih za prevoz nafte.
  Zajeta so goriva, uporabljena za proizvodnjo električne energije in toplote, namenjenih za prodajo, v rafinerijah. |
| --- | --- |

4.

Lastna poraba rafinerij

Naftni proizvodi, porabljeni za delovanje rafinerije.

Niso zajeti proizvodi, ki jih uporabljajo naftne družbe za druge namene kot za rafiniranje, npr. v tankih ali tankerjih za prevoz nafte.

Zajeta so goriva, uporabljena za proizvodnjo električne energije in toplote, namenjenih za prodajo, v rafinerijah.

| 5. | Uvoz in izvoz |
| --- | --- |

5.

Uvoz in izvoz

| 6. | Mednarodna pomorska skladišča |
| --- | --- |

6.

Mednarodna pomorska skladišča

| 7. | Reklasifikacija proizvodov
  Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom.
  Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivno(-imi) vrednostjo(-mi) za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek mora biti enak nič. |
| --- | --- |

7.

Reklasifikacija proizvodov

Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom.

Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivno(-imi) vrednostjo(-mi) za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek mora biti enak nič.

| 8. | Prenos proizvodov
  Uvoženi naftni derivati, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji. |
| --- | --- |

8.

Prenos proizvodov

Uvoženi naftni derivati, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji.

| 9. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom. |
| --- | --- |

9.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom.

| 10. | Izračunana bruto notranja dobava
  Ta dobava se opredeli kot:
  prejeti primarni proizvodi + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi – lastna poraba rafinerij + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + reklasifikacije proizvodov – prenos proizvodov + spremembe zalog |
| --- | --- |

10.

Izračunana bruto notranja dobava

Ta dobava se opredeli kot:

prejeti primarni proizvodi + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi – lastna poraba rafinerij + uvoz – izvoz – mednarodna pomorska skladišča + reklasifikacije proizvodov – prenos proizvodov + spremembe zalog

| 11. | Statistična razlika
  Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava. |
| --- | --- |

11.

Statistična razlika

Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava.

| 12. | Zabeležena bruto notranja dobava
  Zabeležena dobava končnih naftnih proizvodov iz primarnih virov (npr. iz rafinerij, obratov za mešanje itd.) na notranji trg.
  Ta številka se lahko razlikuje od izračunane številke zaradi razlik v področju uporabe in/ali razlik v opredelitvah v različnih sistemih poročanja. |
| --- | --- |

12.

Zabeležena bruto notranja dobava

Zabeležena dobava končnih naftnih proizvodov iz primarnih virov (npr. iz rafinerij, obratov za mešanje itd.) na notranji trg.

Ta številka se lahko razlikuje od izračunane številke zaradi razlik v področju uporabe in/ali razlik v opredelitvah v različnih sistemih poročanja.

| 12.1 | Od tega: dobava za mednarodni civilni letalski promet |
| --- | --- |

12.1

Od tega: dobava za mednarodni civilni letalski promet

| 12.2 | Od tega: dobava za javne elektrarne |
| --- | --- |

12.2

Od tega: dobava za javne elektrarne

| 12.3 | Od tega: dobava za UNP za motorna vozila |
| --- | --- |

12.3

Od tega: dobava za UNP za motorna vozila

| 12.4 | Od tega: dobava (bruto) za petrokemični sektor |
| --- | --- |

12.4

Od tega: dobava (bruto) za petrokemični sektor

| 13. | Povratki iz petrokemičnega sektorja v rafinerije |
| --- | --- |

13.

Povratki iz petrokemičnega sektorja v rafinerije

| 14. | Skupna neto notranja dobava |
| --- | --- |

14.

Skupna neto notranja dobava

3.2.2   Zaloge

Naslednje začetne in končne zaloge je treba navesti za vse energente, razen za rafinerijski plin:

| 1. | Zaloge na nacionalnem ozemlju
  Zaloge na naslednjih lokacijah: v cisternah v rafinerijah, tovornih terminalih, cisternah ob cevovodih, v baržah in obalnih tankerjih (če sta pristanišče odhoda in pristanišče prihoda v isti državi), v tankerjih v pristanišču države članice (če bodo raztovorjene v pristanišču), prostorih za zaloge na ladjah v notranji plovbi. Niso zajete zaloge nafte v cevovodih, vagonih cisternah, tovornjakih cisternah, prostorih za zaloge na morskih ladjah, bencinskih črpalkah, prodajalnah in prostorih za zaloge na morju. |
| --- | --- |

1.

Zaloge na nacionalnem ozemlju

Zaloge na naslednjih lokacijah: v cisternah v rafinerijah, tovornih terminalih, cisternah ob cevovodih, v baržah in obalnih tankerjih (če sta pristanišče odhoda in pristanišče prihoda v isti državi), v tankerjih v pristanišču države članice (če bodo raztovorjene v pristanišču), prostorih za zaloge na ladjah v notranji plovbi. Niso zajete zaloge nafte v cevovodih, vagonih cisternah, tovornjakih cisternah, prostorih za zaloge na morskih ladjah, bencinskih črpalkah, prodajalnah in prostorih za zaloge na morju.

| 2. | Zaloge, skladiščene za druge države v okviru dvostranskih vladnih sporazumov
  Zaloge na nacionalnem ozemlju, ki pripadajo drugi državi in do katerih ima ta zagotovljen dostop na podlagi sporazuma med zadevnima vladama. |
| --- | --- |

2.

Zaloge, skladiščene za druge države v okviru dvostranskih vladnih sporazumov

Zaloge na nacionalnem ozemlju, ki pripadajo drugi državi in do katerih ima ta zagotovljen dostop na podlagi sporazuma med zadevnima vladama.

| 3. | Zaloge z znanim namembnim krajem izven državnih meja
  Zaloge na nacionalnem ozemlju, ki niso vključene v točko 2 in pripadajo drugi državi ali pa so namenjene zanjo. Te zaloge se lahko nahajajo znotraj ali izven območij pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

3.

Zaloge z znanim namembnim krajem izven državnih meja

Zaloge na nacionalnem ozemlju, ki niso vključene v točko 2 in pripadajo drugi državi ali pa so namenjene zanjo. Te zaloge se lahko nahajajo znotraj ali izven območij pod carinskim nadzorom.

| 4. | Druge zaloge na območjih pod carinskim nadzorom
  Zajete so zaloge, ki niso vključene v točkah 2 in 3, ne glede na to, ali so bile ocarinjene ali ne. |
| --- | --- |

4.

Druge zaloge na območjih pod carinskim nadzorom

Zajete so zaloge, ki niso vključene v točkah 2 in 3, ne glede na to, ali so bile ocarinjene ali ne.

| 5. | Zaloge glavnih potrošnikov
  Zajete so zaloge, ki so predmet vladnega nadzora. Ta opredelitev ne vključuje drugih zalog potrošnikov. |
| --- | --- |

5.

Zaloge glavnih potrošnikov

Zajete so zaloge, ki so predmet vladnega nadzora. Ta opredelitev ne vključuje drugih zalog potrošnikov.

| 6. | Zaloge na krovu morskih plovil, ki vstopajo na ozemlje, v pristanišču ali na privezu
  Zaloge, ne glede na to, ali so bile ocarinjene ali ne. Ta kategorija ne zajema zalog na krovu plovil na odprtem morju.
  Zajeta je nafta na obalnih tankerjih, če sta tako njihovo pristanišče odhoda kot njihovo pristanišče prihoda v isti državi. V primeru plovila, ki vstopa in ima več pristanišč raztovarjanja, navedite samo količino, ki bo raztovorjena v državi poročanja. |
| --- | --- |

6.

Zaloge na krovu morskih plovil, ki vstopajo na ozemlje, v pristanišču ali na privezu

Zaloge, ne glede na to, ali so bile ocarinjene ali ne. Ta kategorija ne zajema zalog na krovu plovil na odprtem morju.

Zajeta je nafta na obalnih tankerjih, če sta tako njihovo pristanišče odhoda kot njihovo pristanišče prihoda v isti državi. V primeru plovila, ki vstopa in ima več pristanišč raztovarjanja, navedite samo količino, ki bo raztovorjena v državi poročanja.

| 7. | Vladne zaloge na nacionalnem ozemlju
  Zajete so zaloge za nevojaške namene, ki jih vlada skladišči na nacionalnem ozemlju in so v lasti ali pod nadzorom vlade ter skladiščene izključno za nujne primere.
  Niso zajete zaloge državnih naftnih družb ali javnih podjetij za proizvodnjo električne energije, ali zaloge, ki jih neposredno skladiščijo naftne družbe v imenu vlad. |
| --- | --- |

7.

Vladne zaloge na nacionalnem ozemlju

Zajete so zaloge za nevojaške namene, ki jih vlada skladišči na nacionalnem ozemlju in so v lasti ali pod nadzorom vlade ter skladiščene izključno za nujne primere.

Niso zajete zaloge državnih naftnih družb ali javnih podjetij za proizvodnjo električne energije, ali zaloge, ki jih neposredno skladiščijo naftne družbe v imenu vlad.

| 8. | Zaloge organizacij, ki skladiščijo zaloge na nacionalnem ozemlju
  Zaloge javnih in zasebnih družb, ki upravljajo zaloge izključno za nujne primere.
  Niso zajete zaloge, ki jih zasebna podjetja morajo hraniti. |
| --- | --- |

8.

Zaloge organizacij, ki skladiščijo zaloge na nacionalnem ozemlju

Zaloge javnih in zasebnih družb, ki upravljajo zaloge izključno za nujne primere.

Niso zajete zaloge, ki jih zasebna podjetja morajo hraniti.

| 9. | Vse druge zaloge na nacionalnem ozemlju
  Vse druge zaloge, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1 zgoraj. |
| --- | --- |

9.

Vse druge zaloge na nacionalnem ozemlju

Vse druge zaloge, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1 zgoraj.

| 10. | Zaloge v tujini v okviru dvostranskih vladnih sporazumov
  Zaloge, ki pripadajo državi poročanja, a se nahajajo v drugi državi in do katerih imate zagotovljen dostop na podlagi sporazuma med zadevnima vladama. |
| --- | --- |

10.

Zaloge v tujini v okviru dvostranskih vladnih sporazumov

Zaloge, ki pripadajo državi poročanja, a se nahajajo v drugi državi in do katerih imate zagotovljen dostop na podlagi sporazuma med zadevnima vladama.

| 10.1 | Od tega: vladne zaloge |
| --- | --- |

10.1

Od tega: vladne zaloge

| 10.2 | Od tega: zaloge organizacij, ki skladiščijo zaloge |
| --- | --- |

10.2

Od tega: zaloge organizacij, ki skladiščijo zaloge

| 10.3 | Od tega: druge zaloge |
| --- | --- |

10.3

Od tega: druge zaloge

| 11. | Zaloge v tujini, ki so dokončno predvidene za uvoz v državo poročanja
  Zaloge, ki niso vključene v kategorijo 10 in so last države poročevalke, a se nahajajo v drugi državi, kjer čakajo na uvoz v državo poročevalko. |
| --- | --- |

11.

Zaloge v tujini, ki so dokončno predvidene za uvoz v državo poročanja

Zaloge, ki niso vključene v kategorijo 10 in so last države poročevalke, a se nahajajo v drugi državi, kjer čakajo na uvoz v državo poročevalko.

| 12. | Druge zaloge na območjih pod carinskim nadzorom
  Druge zaloge na nacionalnem ozemlju, ki niso zajete v zgornjih kategorijah. |
| --- | --- |

12.

Druge zaloge na območjih pod carinskim nadzorom

Druge zaloge na nacionalnem ozemlju, ki niso zajete v zgornjih kategorijah.

| 13. | Vsebina cevovodov
  Nafta (surova nafta in naftni derivati) v cevovodih, potrebna za vzdrževanje toka v cevovodih. |
| --- | --- |

13.

Vsebina cevovodov

Nafta (surova nafta in naftni derivati) v cevovodih, potrebna za vzdrževanje toka v cevovodih.

Poleg tega je treba po zadevnih državah navesti razčlenjene podatke o količinah:

| — | končnih zalog, ki se hranijo za druge države v okviru dvostranskih vladnih sporazumov, |
| --- | --- |

—

končnih zalog, ki se hranijo za druge države v okviru dvostranskih vladnih sporazumov,

| — | drugih končnih zalog z znanim namembnim krajem izven državnih meja, |
| --- | --- |

—

drugih končnih zalog z znanim namembnim krajem izven državnih meja,

| — | končnih zalog, ki se hranijo v tujini v okviru dvostranskih vladnih sporazumov, |
| --- | --- |

—

končnih zalog, ki se hranijo v tujini v okviru dvostranskih vladnih sporazumov,

| — | drugih končnih zalog, ki so dokončno predvidene za uvoz v državo poročanja. |
| --- | --- |

—

drugih končnih zalog, ki so dokončno predvidene za uvoz v državo poročanja.

Začetne zaloge so zaloge na zadnji dan meseca pred poročevalskim mesecem. Končne zaloge so zaloge na zadnji dan poročevalskega meseca.

3.2.3   Uvoz in izvoz

Uvoz po državi izvora in izvoz po namembni državi.

3.3   Merske enote

Količine energije: 103 tone

3.4   Geografske opombe

Samo za namene statističnega poročanja se pojasnila iz poglavja 1 Priloge A uporabljajo z naslednjimi posebnimi odstopanji:

| 1. | Danska: s Ferskimi otoki in Grenlandijo. |
| --- | --- |

1.

Danska: s Ferskimi otoki in Grenlandijo.

| 2. | Švica: z Lihtenštajnom. |
| --- | --- |

2.

Švica: z Lihtenštajnom.

3.5   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

4.   ZEMELJSKI PLIN

4.1   Zadevni energenti

Zemeljski plin je opredeljen v poglavju 2 Priloge B.

4.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

4.2.1   Sektor oskrbe

| 1. | Domača proizvodnja
  Vsa suha tržna proizvodnja znotraj nacionalnih meja, vključno s priobalno proizvodnjo. Proizvodnja se meri po prečiščenju ter ekstrakciji NGL in žvepla.
  Niso zajete izgube pri pridobivanju in količine, ki so bile ponovno vnesene, izpuščene v ozračje ali ki so izgorele.
  Zajete so količine, porabljene v okviru industrije zemeljskega plina; pri pridobivanju plina, v cevovodih in obratih za predelavo. |
| --- | --- |

1.

Domača proizvodnja

Vsa suha tržna proizvodnja znotraj nacionalnih meja, vključno s priobalno proizvodnjo. Proizvodnja se meri po prečiščenju ter ekstrakciji NGL in žvepla.

Niso zajete izgube pri pridobivanju in količine, ki so bile ponovno vnesene, izpuščene v ozračje ali ki so izgorele.

Zajete so količine, porabljene v okviru industrije zemeljskega plina; pri pridobivanju plina, v cevovodih in obratih za predelavo.

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom. |
| --- | --- |

4.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom.

| 5. | Izračunana bruto notranja dobava
  Ta dobava se opredeli kot:
  domača proizvodnja + uvoz – izvoz – spremembe zalog |
| --- | --- |

5.

Izračunana bruto notranja dobava

Ta dobava se opredeli kot:

domača proizvodnja + uvoz – izvoz – spremembe zalog

| 6. | Statistična razlika
  Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava. |
| --- | --- |

6.

Statistična razlika

Izračunana bruto notranja dobava minus zabeležena bruto notranja dobava.

| 7. | Zabeležena bruto notranja dobava
  Zajema plin, uporabljen v plinski industriji za ogrevanje in delovanje njene opreme (tj. poraba pri pridobivanju plina, v cevovodnih sistemih in obratih za predelavo), ter izgube pri distribuciji. |
| --- | --- |

7.

Zabeležena bruto notranja dobava

Zajema plin, uporabljen v plinski industriji za ogrevanje in delovanje njene opreme (tj. poraba pri pridobivanju plina, v cevovodnih sistemih in obratih za predelavo), ter izgube pri distribuciji.

| 8. | Začetne in končne ravni zalog na nacionalnem območju
  Zaloge, skladiščene v posebnih skladiščnih prostorih (izčrpana plinska in/ali naftna nahajališča, vodonosnik, solne jame, mepane jame ali drugo), in zaloge, skladiščene kot utekočinjeni zemeljski plin. Začetne zaloge so zaloge na zadnji dan meseca pred poročevalskim mesecem. Končne zaloge so zaloge na zadnji dan poročevalskega meseca. |
| --- | --- |

8.

Začetne in končne ravni zalog na nacionalnem območju

Zaloge, skladiščene v posebnih skladiščnih prostorih (izčrpana plinska in/ali naftna nahajališča, vodonosnik, solne jame, mepane jame ali drugo), in zaloge, skladiščene kot utekočinjeni zemeljski plin. Začetne zaloge so zaloge na zadnji dan meseca pred poročevalskim mesecem. Končne zaloge so zaloge na zadnji dan poročevalskega meseca.

| 9. | Lastna poraba in izgube industrije zemeljskega plina
  Količine plina za lastno porabo, uporabljenega v plinski industriji za ogrevanje in delovanje njene opreme (tj. poraba pri pridobivanju plina, v cevovodnih sistemih in obratih za predelavo).
  Zajete so izgube pri distribuciji. |
| --- | --- |

9.

Lastna poraba in izgube industrije zemeljskega plina

Količine plina za lastno porabo, uporabljenega v plinski industriji za ogrevanje in delovanje njene opreme (tj. poraba pri pridobivanju plina, v cevovodnih sistemih in obratih za predelavo).

Zajete so izgube pri distribuciji.

4.2.2   Uvoz in izvoz

Uvoz po državi izvora in izvoz po namembni državi.

4.3   Merske enote

Količine morajo biti izražene v dveh oblikah:

| — | v obliki fizičnih količin, tj. 106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

v obliki fizičnih količin, tj. 106 m3 pod referenčnimi pogoji (15 oC, 101,325 kPa),

| — | v obliki energijske vrednosti, tj. v TJ na osnovi bruto kalorične vrednosti. |
| --- | --- |

—

v obliki energijske vrednosti, tj. v TJ na osnovi bruto kalorične vrednosti.

4.4   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

5.   VELJAVNE DOLOČBE

Za zbiranje podatkov, opisano v prejšnjih poglavjih, se uporabljajo naslednje določbe:

| 1. | Obdobje poročanja:
  koledarski mesec. |
| --- | --- |

1.

Obdobje poročanja:

koledarski mesec.

| 2. | Pogostost:
  mesečno. |
| --- | --- |

2.

Pogostost:

mesečno.

| 3. | Rok za pošiljanje podatkov:
  v roku treh mesecev po poročevalskem mesecu. |
| --- | --- |

3.

Rok za pošiljanje podatkov:

v roku treh mesecev po poročevalskem mesecu.

| 4. | Oblika in metoda pošiljanja podatkov
  Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.
  Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu. |
| --- | --- |

4.

Oblika in metoda pošiljanja podatkov

Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu.

---

PRILOGA D

KRATKOROČNA MESEČNA STATISTIKA

V tej prilogi so opisani področje uporabe, enote, obdobje poročanja, pogostost, rok in načini posredovanja za kratkoročno mesečno zbiranje statističnih podatkov.

Izrazi, ki niso posebej opredeljeni v tej prilogi, so pojasnjeni v Prilogi A.

1.   ZEMELJSKI PLIN

1.1   Zadevni energenti

To poglavje zadeva samo zemeljski plin. Zemeljski plin je opredeljen v poglavju 2 Priloge B.

1.2   Seznam agregatov

Navesti je treba naslednji seznam agregatov.

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom. |
| --- | --- |

4.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

| 5. | Oskrba
  Oskrba se opredeli kot:
  proizvodnja + uvoz – izvoz + spremembe zalog |
| --- | --- |

5.

Oskrba

Oskrba se opredeli kot:

proizvodnja + uvoz – izvoz + spremembe zalog

1.3   Merske enote

Količine zemeljskega plina je treba navesti v TJ na osnovi bruto kalorične vrednosti.

1.4   Druge veljavne določbe

| 1. | Obdobje poročanja:
  koledarski mesec. |
| --- | --- |

1.

Obdobje poročanja:

koledarski mesec.

| 2. | Pogostost:
  mesečno. |
| --- | --- |

2.

Pogostost:

mesečno.

| 3. | Rok za pošiljanje podatkov:
  v roku enega meseca po poročevalskem mesecu. |
| --- | --- |

3.

Rok za pošiljanje podatkov:

v roku enega meseca po poročevalskem mesecu.

| 4. | Oblika in metoda pošiljanja podatkov
  Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.
  Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu. |
| --- | --- |

4.

Oblika in metoda pošiljanja podatkov

Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu.

1.5   Odstopanja in izjeme

Nemčija je izvzeta iz tega zbiranja podatkov.

2.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

2.1   Zadevni energenti

To poglavje zadeva samo električno energijo.

2.2   Seznam agregatov

Navesti je treba naslednji seznam agregatov.

| 1. | Skupna proizvodnja električne energije
  Skupna bruto količina proizvedene električne energije.
  Zajema lastno porabo elektrarn. |
| --- | --- |

1.

Skupna proizvodnja električne energije

Skupna bruto količina proizvedene električne energije.

Zajema lastno porabo elektrarn.

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Bruto oskrba z električno energijo
  Oskrba se opredeli kot:
  skupna proizvodnja električne energije + uvoz – izvoz |
| --- | --- |

4.

Bruto oskrba z električno energijo

Oskrba se opredeli kot:

skupna proizvodnja električne energije + uvoz – izvoz

2.3   Merske enote

Količine energije je treba izraziti v GWh.

2.4   Druge veljavne določbe

| 1. | Obdobje poročanja:
  koledarski mesec. |
| --- | --- |

1.

Obdobje poročanja:

koledarski mesec.

| 2. | Pogostost:
  mesečno. |
| --- | --- |

2.

Pogostost:

mesečno.

| 3. | Rok za pošiljanje podatkov:
  v roku enega meseca po poročevalskem mesecu. |
| --- | --- |

3.

Rok za pošiljanje podatkov:

v roku enega meseca po poročevalskem mesecu.

| 4. | Oblika in metoda pošiljanja podatkov
  Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.
  Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu. |
| --- | --- |

4.

Oblika in metoda pošiljanja podatkov

Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu.

2.5   Odstopanja in izjeme

Nemčija je izvzeta iz tega zbiranja podatkov.

3.   NAFTA IN NAFTNI DERIVATI

To zbiranje podatkov je splošno znano kot „vprašalnik JODI“.

3.1   Zadevni energenti

Če ni določeno drugače, zbiranje podatkov zadeva vse naslednje energente, za katere veljajo opredelitve iz poglavja 4 Priloge B: surovo nafto, UNP, bencin (seštevek motornega in letalskega bencina), kerozin (seštevek kerozinskega reaktivnega goriva in drugega kerozina), plinsko olje/dizelsko gorivo in kurilno olje (z nizko in visoko vsebnostjo žvepla).

Poleg tega to zbiranje podatkov zadeva tudi „vso nafto“, s čimer je mišljen seštevek vseh teh proizvodov razen surove nafte, zajeti pa mora tudi druge naftne derivate, kot so rafinerijski plin, etan, primarni bencin, petrolkoks, beli špirit in SBP, parafinske voske, bitumen, maziva in drugo.

3.2   Seznam agregatov

Če ni drugače določeno, se naslednji seznam agregatov navede za vse energente, naštete v prejšnjem odstavku.

3.2.1   Sektor oskrbe

Naslednja preglednica zadeva samo surovo nafto:

| 1. | Proizvodnja |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Končne zaloge |
| --- | --- |

4.

Končne zaloge

| 5. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom. |
| --- | --- |

5.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom.

| 6. | Poraba v rafineriji
  Zabeleženi pretok rafinerije. |
| --- | --- |

6.

Poraba v rafineriji

Zabeleženi pretok rafinerije.

Naslednja preglednica se uporablja za surovo nafto, UNP, bencin, kerozin, plinsko olje/dizelsko gorivo, kurilno olje in vso nafto:

| 1. | Proizvodnja rafinerije
  Bruto proizvodnja, vključno z lastno porabo rafinerij. |
| --- | --- |

1.

Proizvodnja rafinerije

Bruto proizvodnja, vključno z lastno porabo rafinerij.

| 2. | Uvoz |
| --- | --- |

2.

Uvoz

| 3. | Izvoz |
| --- | --- |

3.

Izvoz

| 4. | Končne zaloge |
| --- | --- |

4.

Končne zaloge

| 5. | Spremembe zalog
  Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom. |
| --- | --- |

5.

Spremembe zalog

Povečanje zalog se vpiše s pozitivnim predznakom, zmanjšanje zalog pa z negativnim predznakom.

| 6. | Povpraševanje
  Dobava ali prodaja na notranjem trgu (domača poraba) plus lastna poraba rafinerij plus mednarodna pomorska in letalska skladišča. Povpraševanje po nafti na splošno vključuje surovo nafto. |
| --- | --- |

6.

Povpraševanje

Dobava ali prodaja na notranjem trgu (domača poraba) plus lastna poraba rafinerij plus mednarodna pomorska in letalska skladišča. Povpraševanje po nafti na splošno vključuje surovo nafto.

3.3   Merske enote

Količine energije: 103 tone

3.4   Druge veljavne določbe

| 1. | Obdobje poročanja:
  koledarski mesec. |
| --- | --- |

1.

Obdobje poročanja:

koledarski mesec.

| 2. | Pogostost:
  mesečno. |
| --- | --- |

2.

Pogostost:

mesečno.

| 3. | Rok za pošiljanje podatkov:
  v roku 25 dni po poročevalskem mesecu. |
| --- | --- |

3.

Rok za pošiljanje podatkov:

v roku 25 dni po poročevalskem mesecu.

| 4. | Oblika in metoda pošiljanja podatkov
  Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.
  Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu. |
| --- | --- |

4.

Oblika in metoda pošiljanja podatkov

Oblika pošiljanja podatkov je v skladu z ustreznim standardom za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Podatki se pošljejo ali vnesejo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Eurostatu.

3.5   Odstopanja in izjeme

Se ne uporablja.

---

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/63

---

UREDBA (ES) št. 1100/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o odpravi kontrol na mejah držav članic na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh

(Kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 4060/89 z dne 21. decembra 1989 o odpravi kontrol na mejah držav članic na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh (3) je bila bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 4060/89 z dne 21. decembra 1989 o odpravi kontrol na mejah držav članic na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh (3) je bila bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Doseganje prostega zagotavljanja storitev na področju prometa je pomemben element skupne prometne politike po Pogodbi. Posledično je namen te politike povečanje pretočnosti prometa z raznimi prometnimi sredstvi znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Doseganje prostega zagotavljanja storitev na področju prometa je pomemben element skupne prometne politike po Pogodbi. Posledično je namen te politike povečanje pretočnosti prometa z raznimi prometnimi sredstvi znotraj Skupnosti.

| (3) | V skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo za področje cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh države članice izvajajo preglede, preverjanje in nadzor v zvezi s tehničnimi predpisi, dovoljenji in drugo dokumentacijo, ki jim morajo ustrezati vozila in plovila za promet po celinskih vodnih poteh. Ti pregledi, preverjanje in nadzor so na splošno še naprej upravičeni za preprečevanje motenj v organizaciji prometnega trga ter za zagotovitev varnosti na cestah in celinskih vodnih poteh. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo za področje cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh države članice izvajajo preglede, preverjanje in nadzor v zvezi s tehničnimi predpisi, dovoljenji in drugo dokumentacijo, ki jim morajo ustrezati vozila in plovila za promet po celinskih vodnih poteh. Ti pregledi, preverjanje in nadzor so na splošno še naprej upravičeni za preprečevanje motenj v organizaciji prometnega trga ter za zagotovitev varnosti na cestah in celinskih vodnih poteh.

| (4) | Države članice lahko po veljavni zakonodaji Skupnosti te preglede, preverjanje in nadzor organizirajo in izvajajo kjer koli želijo. |
| --- | --- |

(4)

Države članice lahko po veljavni zakonodaji Skupnosti te preglede, preverjanje in nadzor organizirajo in izvajajo kjer koli želijo.

| (5) | Zadevne države članice lahko take preglede, preverjanje in nadzor enako učinkovito izvajajo po celotnem svojem ozemlju in prečkanje meje zato ne sme biti pretveza za izvajanje takšnih ukrepov – |
| --- | --- |

(5)

Zadevne države članice lahko take preglede, preverjanje in nadzor enako učinkovito izvajajo po celotnem svojem ozemlju in prečkanje meje zato ne sme biti pretveza za izvajanje takšnih ukrepov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba se uporablja za kontrole, ki jih države članice izvajajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh s prevoznimi sredstvi, registriranimi oziroma v uporabi v državi članici.

Člen 2

V tej uredbi:

| (a) | „meja“ pomeni bodisi notranjo mejo znotraj Skupnosti bodisi zunanjo mejo, če prevoz med državami članicami vključuje prečkanje tretje države; |
| --- | --- |

(a)

„meja“ pomeni bodisi notranjo mejo znotraj Skupnosti bodisi zunanjo mejo, če prevoz med državami članicami vključuje prečkanje tretje države;

| (b) | „kontrola“ pomeni vsak pregled, nadzor, preverjanje ali formalnost, ki jo izvajajo nacionalni organi na mejah držav članic in povzroči zastoj ali omejitev prostega pretoka zadevnih vozil ali plovil. |
| --- | --- |

(b)

„kontrola“ pomeni vsak pregled, nadzor, preverjanje ali formalnost, ki jo izvajajo nacionalni organi na mejah držav članic in povzroči zastoj ali omejitev prostega pretoka zadevnih vozil ali plovil.

Člen 3

Kontrole iz Priloge I, ki se na področju cestnega prometa in prometa po celinskih vodnih poteh med državami članicami izvajajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, se ne izvajajo več v obliki mejne kontrole, temveč zgolj kot del običajnih kontrol, ki se brez razlikovanja izvajajo po celotnem ozemlju države članice.

Člen 4

Komisija po potrebi predlaga spremembe Priloge I, da bi se upošteval tehnološki razvoj na področju, ki ga ureja ta uredba.

Člen 5

Uredba (EGS) št. 4060/89, kakor je bila spremenjena z Uredbo iz Priloge II, se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 324, 30.12.2006, str. 47.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 (UL C 317 E, 23.12.2006, str. 599) in Sklep Sveta z dne 15. septembra 2008.

2

(3)  UL L 390, 30.12.1989, str. 18.

3

(4)  Glej Prilogo II.

4

---

PRILOGA I

DEL 1

ZAKONODAJA SKUPNOSTI

Oddelek 1

Direktive

| (a) | Člen 6(4) Direktive Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (1), po katerem se lahko izvajajo naključne kontrole vozil glede skupnih standardov o masah vozil, glede skupnih standardov o dimenzijah pa se lahko opravijo pregledi samo, če obstaja sum neskladnosti z njenimi določbami; |
| --- | --- |

(a)

Člen 6(4) Direktive Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (1), po katerem se lahko izvajajo naključne kontrole vozil glede skupnih standardov o masah vozil, glede skupnih standardov o dimenzijah pa se lahko opravijo pregledi samo, če obstaja sum neskladnosti z njenimi določbami;

| (b) | člen 3(2) Direktive Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (2), ki določa, da vsaka država članica prizna dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu za vozilo, izdano v drugi državi članici; to priznavanje pomeni, da lahko nacionalni organi opravijo kontrolo kjer koli na območju držav članic; |
| --- | --- |

(b)

člen 3(2) Direktive Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (2), ki določa, da vsaka država članica prizna dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu za vozilo, izdano v drugi državi članici; to priznavanje pomeni, da lahko nacionalni organi opravijo kontrolo kjer koli na območju držav članic;

| (c) | člen 2(2) Direktive 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (3), ki določa, da je treba skladnost s to direktivo dokazati z nekaj listinami, ki morajo biti v najetem vozilu, t. j. s pogodbo o najemu in voznikovo pogodbo o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(c)

člen 2(2) Direktive 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (3), ki določa, da je treba skladnost s to direktivo dokazati z nekaj listinami, ki morajo biti v najetem vozilu, t. j. s pogodbo o najemu in voznikovo pogodbo o zaposlitvi;

| (d) | člen 3(3), (4) in (5) Direktive Sveta 76/135/EGS z dne 20. januarja 1976 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (4), ki določa, da je treba na zahtevo nacionalnih organov predložiti dovoljenja za plovbo, spričevala ali pooblastila; |
| --- | --- |

(d)

člen 3(3), (4) in (5) Direktive Sveta 76/135/EGS z dne 20. januarja 1976 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (4), ki določa, da je treba na zahtevo nacionalnih organov predložiti dovoljenja za plovbo, spričevala ali pooblastila;

| (e) | člen 17(1) Direktive Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (5), po kateri lahko država članica kadar koli preveri, ali je na plovilu spričevalo, veljavno po določbah Direktive. |
| --- | --- |

(e)

člen 17(1) Direktive Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (5), po kateri lahko država članica kadar koli preveri, ali je na plovilu spričevalo, veljavno po določbah Direktive.

Oddelek 2

Uredbe

| (a) | Člena 14 in 15 Uredbe Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov (6), po katerih imajo pristojne kontrolne osebe pravico, da preverijo in pregledajo vozovnice, dovoljenje ali kontrolni dokument, ki jih ureja Uredba; |
| --- | --- |

(a)

Člena 14 in 15 Uredbe Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov (6), po katerih imajo pristojne kontrolne osebe pravico, da preverijo in pregledajo vozovnice, dovoljenje ali kontrolni dokument, ki jih ureja Uredba;

| (b) | člen 18 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (7), ki državam članicam daje pravico, da sprejmejo predpise, ki se med drugim nanašajo na organizacijo, postopke in sredstva za preverjanje skladnosti te opreme z določbami Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

člen 18 Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (7), ki državam članicam daje pravico, da sprejmejo predpise, ki se med drugim nanašajo na organizacijo, postopke in sredstva za preverjanje skladnosti te opreme z določbami Uredbe;

| (c) | člen 19 Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (8), ki državam članicam daje pravico, da sprejemajo predpise, ki se med drugim nanašajo na organizacijo, postopke in sredstva za preverjanje skladnosti te opreme z določbami Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

člen 19 Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (8), ki državam članicam daje pravico, da sprejemajo predpise, ki se med drugim nanašajo na organizacijo, postopke in sredstva za preverjanje skladnosti te opreme z določbami Uredbe;

| (d) | člen 5(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 881/92 z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic (9), ki določa, da se overjena verodostojna kopija dovoljenja Skupnosti hrani v vozilu in jo je treba predložiti vselej, ko to zahteva pooblaščeni nadzorni uradnik. |
| --- | --- |

(d)

člen 5(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 881/92 z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic (9), ki določa, da se overjena verodostojna kopija dovoljenja Skupnosti hrani v vozilu in jo je treba predložiti vselej, ko to zahteva pooblaščeni nadzorni uradnik.

DEL 2

NACIONALNA ZAKONODAJA

| (a) | Kontrole vozniških dovoljenj oseb, ki vozijo vozila za prevoz blaga in oseb |
| --- | --- |

(a)

Kontrole vozniških dovoljenj oseb, ki vozijo vozila za prevoz blaga in oseb

| (b) | Kontrole v zvezi s prevoznimi sredstvi za prevoz nevarnega blaga in zlasti:






  (i) | dokumentov






  — | potrdila o usposobljenosti voznika |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Kontrole v zvezi s prevoznimi sredstvi za prevoz nevarnega blaga in zlasti:

(i)

dokumentov

—

potrdila o usposobljenosti voznika

| — | varnostnih navodil |
| --- | --- |

—

varnostnih navodil

| — | certifikata o odobritvi (AGRD ali enakovredni standardi) |
| --- | --- |

—

certifikata o odobritvi (AGRD ali enakovredni standardi)

| — | kopije o morebitnem odstopanju (AGRD ali enakovredni standardi) |
| --- | --- |

—

kopije o morebitnem odstopanju (AGRD ali enakovredni standardi)

| (ii) | označitev vozila, ki prevaža nevarno blago






  — | oranžne table






  — | skladnost |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

označitev vozila, ki prevaža nevarno blago

—

oranžne table

—

skladnost

| — | namestitev na vozilu |
| --- | --- |

—

namestitev na vozilu

| — | nalepke o nevarnosti na vozilu






  — | skladnost |
| --- | --- | --- |

—

nalepke o nevarnosti na vozilu

—

skladnost

| — | namestitev na vozilu |
| --- | --- |

—

namestitev na vozilu

| — | tablice za označitev cisterne (za pritrjene, zamenljive cisterne ali cisterne zabojnike)






  — | prisotnost in čitljivost |
| --- | --- | --- |

—

tablice za označitev cisterne (za pritrjene, zamenljive cisterne ali cisterne zabojnike)

—

prisotnost in čitljivost

| — | datum zadnjega pregleda |
| --- | --- |

—

datum zadnjega pregleda

| — | žig organa pregleda |
| --- | --- |

—

žig organa pregleda

| (iii) | oprema vozila (AGRD ali enakovredni standardi)






  — | dodatni gasilni aparat |
| --- | --- | --- |

(iii)

oprema vozila (AGRD ali enakovredni standardi)

—

dodatni gasilni aparat

| — | posebna oprema |
| --- | --- |

—

posebna oprema

| (iv) | obremenjenost vozila






  — | preobremenjeno (glede na zmogljivost cisterne) |
| --- | --- | --- |

(iv)

obremenjenost vozila

—

preobremenjeno (glede na zmogljivost cisterne)

| — | zavarovanje paketov |
| --- | --- |

—

zavarovanje paketov

| — | prepoved mešanega nakladanja |
| --- | --- |

—

prepoved mešanega nakladanja

| (c) | kontrole prevoznih sredstev za kvarljiva živila in zlasti:






  (i) | dokumentov






  — | certifikata o skladnosti za opremo |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

kontrole prevoznih sredstev za kvarljiva živila in zlasti:

(i)

dokumentov

—

certifikata o skladnosti za opremo

| (ii) | posebne opreme, ki se uporablja za prevoz kvarljivih živil






  — | tablice skladnosti |
| --- | --- | --- |

(ii)

posebne opreme, ki se uporablja za prevoz kvarljivih živil

—

tablice skladnosti

| — | razlikovalne oznake |
| --- | --- |

—

razlikovalne oznake

| (iii) | delovanja posebne opreme






  — | temperaturni pogoji. |
| --- | --- | --- |

(iii)

delovanja posebne opreme

—

temperaturni pogoji.

---

(1)  UL L 235, 17.9.1996, str. 59.

(2)  UL L 46, 17.2.1997, str. 1.

(3)  UL L 33, 4.2.2006, str. 82.

(4)  UL L 21, 29.1.1976, str. 10.

(5)  UL L 301, 28.10.1982, str. 1.

(6)  UL L 74, 20.3.1992, str. 1.

(7)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

(8)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

(9)  UL L 95, 9.4.1992, str. 1.

---

PRILOGA II

RAZVELJAVLJENA UREDBA Z NJENO SPREMEMBO

(iz člena 5)

| Uredba Sveta (EGS) št. 4060/89 | (UL L 390, 30.12.1989, str. 18) |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (EGS) št. 3356/91 | (UL L 318, 20.11.1991, str. 1) |

Uredba Sveta (EGS) št. 4060/89

(UL L 390, 30.12.1989, str. 18)

Uredba Sveta (EGS) št. 3356/91

(UL L 318, 20.11.1991, str. 1)

---

PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EGS) št. 4060/89 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 3a | Člen 4 |
| Člen 4 | Člen 6 |
| — | Člen 5 |
| Priloga, del 1, direktive (a) | Priloga I, del 1, oddelek 1(a) |
| Priloga, del 1, direktive (b) | Priloga I, del 1, oddelek 1(b) |
| Priloga, del 1, direktive (c) | Priloga I, del 1, oddelek 1(c) |
| Priloga, del 1, direktive (d) | — |
| Priloga, del 1, direktive (e) | Priloga I, del 1, oddelek 1(d) |
| Priloga, del 1, direktive (f) | Priloga I, del 1, oddelek 1(e) |
| Priloga, del 1, uredbe (a) | Priloga I, del 1, oddelek 2(a) |
| Priloga, del 1, uredbe (b) | — |
| Priloga, del 1, uredbe (c) | — |
| Priloga, del 1, uredbe (d) | Priloga I, del 1, oddelek 2(b) |
| Priloga, del 1, uredbe (e) | Priloga I, del 1, oddelek 2(c) |
| Priloga, del 1, uredbe (f) | Priloga I, del 1, oddelek 2(d) |
| Priloga, del 2 | Priloga I, del 2 |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Uredba (EGS) št. 4060/89

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 3a

Člen 4

Člen 4

Člen 6

—

Člen 5

Priloga, del 1, direktive (a)

Priloga I, del 1, oddelek 1(a)

Priloga, del 1, direktive (b)

Priloga I, del 1, oddelek 1(b)

Priloga, del 1, direktive (c)

Priloga I, del 1, oddelek 1(c)

Priloga, del 1, direktive (d)

—

Priloga, del 1, direktive (e)

Priloga I, del 1, oddelek 1(d)

Priloga, del 1, direktive (f)

Priloga I, del 1, oddelek 1(e)

Priloga, del 1, uredbe (a)

Priloga I, del 1, oddelek 2(a)

Priloga, del 1, uredbe (b)

—

Priloga, del 1, uredbe (c)

—

Priloga, del 1, uredbe (d)

Priloga I, del 1, oddelek 2(b)

Priloga, del 1, uredbe (e)

Priloga I, del 1, oddelek 2(c)

Priloga, del 1, uredbe (f)

Priloga I, del 1, oddelek 2(d)

Priloga, del 2

Priloga I, del 2

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/70

---

UREDBA (ES, EURATOM) št. 1101/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 187 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (2) je bila večkrat bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (2) je bila večkrat bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

| (2) | Komisija mora imeti popolne in zanesljive informacije, da bo lahko izvršila po Pogodbi zaupane ji obveznosti. Za zagotavljanje učinkovitega vodenja bi moral biti Statistični urad Evropskih skupnosti, v nadaljevanju „Eurostat“, sposoben pridobiti vse nacionalne statistične informacije, potrebne za pripravo statističnih podatkov Skupnosti in za izvedbo potrebnih analiz. |
| --- | --- |

(2)

Komisija mora imeti popolne in zanesljive informacije, da bo lahko izvršila po Pogodbi zaupane ji obveznosti. Za zagotavljanje učinkovitega vodenja bi moral biti Statistični urad Evropskih skupnosti, v nadaljevanju „Eurostat“, sposoben pridobiti vse nacionalne statistične informacije, potrebne za pripravo statističnih podatkov Skupnosti in za izvedbo potrebnih analiz.

| (3) | Člen 10 Pogodbe ES in člen 192 Pogodbe Euratom zahtevata, da države članice pospešijo izvršitev nalog Skupnosti. Ta obveznost se razširi na zagotavljanje vseh potrebnih informacij. Poleg tega pomanjkanje zaupnih statističnih podatkov pomeni za Eurostat precejšnjo izgubo informacij na ravni Skupnosti in otežuje pripravo statističnih podatkov in izvedbo analiz Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Člen 10 Pogodbe ES in člen 192 Pogodbe Euratom zahtevata, da države članice pospešijo izvršitev nalog Skupnosti. Ta obveznost se razširi na zagotavljanje vseh potrebnih informacij. Poleg tega pomanjkanje zaupnih statističnih podatkov pomeni za Eurostat precejšnjo izgubo informacij na ravni Skupnosti in otežuje pripravo statističnih podatkov in izvedbo analiz Skupnosti.

| (4) | Države članice nimajo dodatnega razloga za sklicevanje na določbe o statistični zaupnosti, ker je ugotovljeno, da Eurostat zagotavlja enaka jamstva o zaupnosti podatkov kot nacionalne statistične institucije. Ta jamstva so do neke mere že vključena v pogodbe Skupnosti, zlasti v člen 287 Pogodbe ES in člen 194(1) Pogodbe Euratom kot tudi v člen 17 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (4), in se lahko podprejo z ustreznimi ukrepi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Države članice nimajo dodatnega razloga za sklicevanje na določbe o statistični zaupnosti, ker je ugotovljeno, da Eurostat zagotavlja enaka jamstva o zaupnosti podatkov kot nacionalne statistične institucije. Ta jamstva so do neke mere že vključena v pogodbe Skupnosti, zlasti v člen 287 Pogodbe ES in člen 194(1) Pogodbe Euratom kot tudi v člen 17 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (4), in se lahko podprejo z ustreznimi ukrepi iz te uredbe.

| (5) | Vsako kršitev statistične zaupnosti, ki jo varuje ta uredba, bi bilo treba učinkovito obravnavati, ne glede na to, kdo je kršitelj. |
| --- | --- |

(5)

Vsako kršitev statistične zaupnosti, ki jo varuje ta uredba, bi bilo treba učinkovito obravnavati, ne glede na to, kdo je kršitelj.

| (6) | Za vsako kršitev pravil, ki zavezujejo uradnike in druge uslužbence, ki delajo za Eurostat, pa naj gre za namerno ali iz malomarnosti povzročeno kršitev, so le-ti disciplinsko odgovorni in, če to pride v poštev, kaznovani za kršitev poklicne molčečnosti v skladu s kombiniranimi določbami členov 12 in 18 Protokola o privilegijih in imuniteti Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Za vsako kršitev pravil, ki zavezujejo uradnike in druge uslužbence, ki delajo za Eurostat, pa naj gre za namerno ali iz malomarnosti povzročeno kršitev, so le-ti disciplinsko odgovorni in, če to pride v poštev, kaznovani za kršitev poklicne molčečnosti v skladu s kombiniranimi določbami členov 12 in 18 Protokola o privilegijih in imuniteti Evropskih skupnosti.

| (7) | Ta uredba velja samo za prenos statističnih podatkov na Eurostat, za katere v okviru pristojnosti nacionalnih statističnih institucij velja statistična zaupnost. Le-ta ne vpliva na posebne nacionalne določbe ali določbe Skupnosti v zvezi s prenosom drugih vrst informacij Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba velja samo za prenos statističnih podatkov na Eurostat, za katere v okviru pristojnosti nacionalnih statističnih institucij velja statistična zaupnost. Le-ta ne vpliva na posebne nacionalne določbe ali določbe Skupnosti v zvezi s prenosom drugih vrst informacij Komisiji.

| (8) | Ta uredba je sprejeta brez poseganja v določbe člena 296(1)(a) Pogodbe ES, po katerem država članica ni dolžna posredovati informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba je sprejeta brez poseganja v določbe člena 296(1)(a) Pogodbe ES, po katerem država članica ni dolžna posredovati informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

| (9) | Za izvajanje določb te uredbe in še zlasti tistih, ki so oblikovane tako, da zagotavljajo varstvo zaupnih statističnih podatkov, ki se posredujejo Eurostatu, so potrebni človeški, tehnični in finančni viri. |
| --- | --- |

(9)

Za izvajanje določb te uredbe in še zlasti tistih, ki so oblikovane tako, da zagotavljajo varstvo zaupnih statističnih podatkov, ki se posredujejo Eurostatu, so potrebni človeški, tehnični in finančni viri.

| (10) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5) – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Namen te uredbe je:

| (a) | pooblastiti nacionalne organe za prenos zaupnih statističnih podatkov Statističnemu uradu Evropske unije (v nadaljevanju „Eurostat“); |
| --- | --- |

(a)

pooblastiti nacionalne organe za prenos zaupnih statističnih podatkov Statističnemu uradu Evropske unije (v nadaljevanju „Eurostat“);

| (b) | zagotoviti, da bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe, da zaščiti zaupnost posredovanih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe, da zaščiti zaupnost posredovanih statističnih podatkov.

2.   Ta uredba se nanaša samo na varstvo statistične zaupnosti. Uredba ne zadeva posebnih, na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni sprejetih predpisov za varstvo zaupnosti podatkov razen določb, ki so v zvezi z varstvom statistične zaupnosti.

Člen 2

V tej uredbi spodaj omenjeni izrazi pomenijo:

| (a) | zaupni statistični podatki: podatki, opredeljeni v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (6); |
| --- | --- |

(a)

zaupni statistični podatki: podatki, opredeljeni v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (6);

| (b) | nacionalni organi: nacionalne statistične institucije in druga nacionalna telesa, ki so odgovorna za zbiranje in uporabo statističnih podatkov Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni organi: nacionalne statistične institucije in druga nacionalna telesa, ki so odgovorna za zbiranje in uporabo statističnih podatkov Skupnosti;

| (c) | informacije o zasebnem življenju fizičnih oseb: informacije o zasebnem in družinskem življenju posameznika, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji ali v praksi različnih držav članic; |
| --- | --- |

(c)

informacije o zasebnem življenju fizičnih oseb: informacije o zasebnem in družinskem življenju posameznika, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji ali v praksi različnih držav članic;

| (d) | uporaba za statistične namene: uporaba podatkov izključno za pripravo statističnih preglednic ali za izdelavo statističnih ekonomskih analiz; podatki se ne morejo uporabiti za upravne, pravne ali davčne namene ali za kontrolo opazovanih enot; |
| --- | --- |

(d)

uporaba za statistične namene: uporaba podatkov izključno za pripravo statističnih preglednic ali za izdelavo statističnih ekonomskih analiz; podatki se ne morejo uporabiti za upravne, pravne ali davčne namene ali za kontrolo opazovanih enot;

| (e) | statistična enota: osnovna enota, na katero se nanašajo podatki, posredovani Eurostatu; |
| --- | --- |

(e)

statistična enota: osnovna enota, na katero se nanašajo podatki, posredovani Eurostatu;

| (f) | neposredna identifikacija: identifikacija statistične enote z njenim imenom ali naslovom ali z uradno določeno in objavljeno identifikacijsko številko; |
| --- | --- |

(f)

neposredna identifikacija: identifikacija statistične enote z njenim imenom ali naslovom ali z uradno določeno in objavljeno identifikacijsko številko;

| (g) | posredna identifikacija: možnost razkritja identitete statistične enote drugače kakor iz informacij, navedenih v točki (f); |
| --- | --- |

(g)

posredna identifikacija: možnost razkritja identitete statistične enote drugače kakor iz informacij, navedenih v točki (f);

| (h) | uradne osebe Eurostata: uradne osebe Skupnosti v pomenu člena 1 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, ki delajo na Eurostatu; |
| --- | --- |

(h)

uradne osebe Eurostata: uradne osebe Skupnosti v pomenu člena 1 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, ki delajo na Eurostatu;

| (i) | drugo osebje Eurostata: uslužbenci Skupnosti v pomenu členov 2 do 5 Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo na Eurostatu; |
| --- | --- |

(i)

drugo osebje Eurostata: uslužbenci Skupnosti v pomenu členov 2 do 5 Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo na Eurostatu;

| (j) | diseminacija: posredovanje podatkov v kakršni koli obliki: objavljanje, dostop do zbirk podatkov, dostop do mikrofilmov, telefonsko sporočanje itd. |
| --- | --- |

(j)

diseminacija: posredovanje podatkov v kakršni koli obliki: objavljanje, dostop do zbirk podatkov, dostop do mikrofilmov, telefonsko sporočanje itd.

Člen 3

1.   Nacionalni organi so pooblaščeni za posredovanje zaupnih statističnih podatkov Eurostatu.

2.   Nacionalni predpisi o statistični zaupnosti ne smejo preprečevati prenosa zaupnih statističnih podatkov na Eurostat, kadar takšen prenos omogoča kakšen predpis Skupnosti, ki ureja statistiko Skupnosti.

3.   Prenos zaupnih statističnih podatkov na Eurostat v smislu odstavka 2 se izvaja tako, da statističnih enot ni mogoče neposredno identificirati. To ne izključuje dopustnosti bolj daljnosežnih predpisov o prenosu podatkov v skladu z zakonodajo držav članic.

4.   Nacionalni organi niso dolžni Eurostatu posredovati podatkov o zasebnem življenju fizičnih oseb, če bi posredovani podatki omogočili posredno ali neposredno identifikacijo teh oseb.

Člen 4

1.   Komisija sprejme vse potrebne normativne, upravne, tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev zaupnosti statističnih podatkov, ki jih Eurostat v skladu s členom 3 posredujejo pristojni organi držav članic.

2.   Komisija določi postopke za prenos zaupnih statističnih podatkov na Eurostat in načine za varstvo takšnih podatkov v skladu s postopkom iz člena 7(2).

Člen 5

1.   Komisija daje napotke generalnemu direktorju Eurostata za zagotovitev varstva podatkov, ki jih Eurostatu posredujejo nacionalni organi. S tem v zvezi se določi načrt za interno organizacijo Eurostata s ciljem zagotovitve takega varstva po posvetovanju z Odborom iz člena 7(1).

2.   Zaupni statistični podatki, posredovani Eurostatu, so dostopni samo uradnikom Eurostata in se lahko uporabijo samo za statistične namene.

3.   Vendar Komisija lahko odobri dostop do zaupnih statističnih podatkov drugim uslužbencem Eurostata in drugim posameznikom, ki pogodbeno delajo za Eurostat, vendar samo v posebnih primerih in izključno za uporabo podatkov v statistične namene. Postopek za takšen dostop do podatkov določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 7(2).

4.   Zaupni statistični podatki, ki jih ima Eurostat, se lahko diseminirajo samo v kombinaciji z drugimi podatki v obliki, ki zagotavlja, da ni možna neposredna ali posredna identifikacija statističnih enot.

5.   Uradne osebe Eurostata, drugi uslužbenci in druge fizične osebe, ki pogodbeno delajo za Eurostat, ne smejo uporabljati niti tretjim osebam posredovati podatkov za druge namene razen tistih, določenih v tej uredbi. Ta prepoved traja tudi po premestitvi, prenehanju zaposlitve ali po upokojitvi.

6.   Varstveni ukrepi iz odstavkov 1 do 5 veljajo za:

| (a) | vse zaupne statistične podatke, katerih posredovanje Eurostatu temelji na aktu zakonodaje Skupnosti, ki ureja njen statistični sistem; |
| --- | --- |

(a)

vse zaupne statistične podatke, katerih posredovanje Eurostatu temelji na aktu zakonodaje Skupnosti, ki ureja njen statistični sistem;

| (b) | vse zaupne statistične podatke, ki jih Eurostatu prostovoljno posredujejo države članice. |
| --- | --- |

(b)

vse zaupne statistične podatke, ki jih Eurostatu prostovoljno posredujejo države članice.

Člen 6

Države članice pred 1. januarjem 1992 sprejmejo ukrepe za preprečitev kakršnih koli kršitev obveznosti varstva zaupnih statističnih podatkov, posredovanih v skladu s členom 3. Ti ukrepi se nanašajo vsaj na kršitve, ki jih na ozemlju posamezne države članice zagrešijo uradniki ali drugi uslužbenci Eurostata ali drugi posamezniki, ki pogodbeno delajo v prostorih Eurostata.

Države članice brez odlašanja obvestijo Komisijo o sprejetih ukrepih. Komisija o teh ukrepih obvesti vse druge države članice.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga Odbor za zaupnost statističnih podatkov, v nadaljevanju „odbor“.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 8

Odbor razpravlja o vprašanjih v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki jih predloži predsednik odbora na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

Člen 9

Uredba (Euratom, EGS) št. 1588/90, kakor je bila spremenjena z uredbami iz Priloge I, se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 (UL C 317 E, 23.12.2006, str. 600) in Sklep Sveta z dne 25. septembra 2008.

1

(2)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1.

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1.

6

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba z njenimi zaporednimi spremembami

| Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90
  (UL L 151, 15.6.1990, str. 1). | |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 322/97
  (UL L 52, 22.2.1997, str. 1). | Samo člen 21(2) |
| Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). | Samo Priloga II, točka 4 |

Uredba Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90

(UL L 151, 15.6.1990, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 322/97

(UL L 52, 22.2.1997, str. 1).

Samo člen 21(2)

Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

Samo Priloga II, točka 4

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (Euratom, EGS) št. 1588/90 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1(1), prva in druga alinea | Člen 1(1), točki (a) in (b) |
| Člen 1(2) | Člen 1(2) |
| Člen 2, točke (1) do (10) | Člen 2, točke (a) do (j) |
| Člen 3(1) | Člen 3(1) |
| Člen 3(2) | Člen 3(2) |
| Člen 3(3), prvi pododstavek | — |
| Člen 3(3), drugi pododstavek | Člen 3(3) |
| Člen 3(4) | Člen 3(4) |
| Člen 4(1) | Člen 4(1) |
| Člen 4(2) | Člen 5(6) |
| Člen 4(3) | Člen 4(2) |
| Člen 5(1) do 5(5) | Člen 5(1) do 5(5) |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7(1) in (2) | Člen 7(1) in (2) |
| Člen 7(3) | — |
| Člen 8 | Člen 8 |
| — | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (Euratom, EGS) št. 1588/90

Ta uredba

Člen 1(1), prva in druga alinea

Člen 1(1), točki (a) in (b)

Člen 1(2)

Člen 1(2)

Člen 2, točke (1) do (10)

Člen 2, točke (a) do (j)

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

Člen 3(2)

Člen 3(3), prvi pododstavek

—

Člen 3(3), drugi pododstavek

Člen 3(3)

Člen 3(4)

Člen 3(4)

Člen 4(1)

Člen 4(1)

Člen 4(2)

Člen 5(6)

Člen 4(3)

Člen 4(2)

Člen 5(1) do 5(5)

Člen 5(1) do 5(5)

Člen 6

Člen 6

Člen 7(1) in (2)

Člen 7(1) in (2)

Člen 7(3)

—

Člen 8

Člen 8

—

Člen 9

Člen 9

Člen 10

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/75

---

UREDBA (ES) št. 1102/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o prepovedi izvoza kovinskega živega srebra in nekaterih spojin in zmesi živega srebra ter varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 175(1) Pogodbe in v povezavi s členom 1 te uredbe člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izpusti živega srebra so priznani za nevarnost svetovne razsežnosti, ki upravičuje ukrepanje na lokalni, regionalni, nacionalni in svetovni ravni. |
| --- | --- |

(1)

Izpusti živega srebra so priznani za nevarnost svetovne razsežnosti, ki upravičuje ukrepanje na lokalni, regionalni, nacionalni in svetovni ravni.

| (2) | V skladu s sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Strategija Skupnosti za živo srebro“, sklepi Sveta z dne 24. junija 2005 ter resolucijo Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2006 (3) o navedeni strategiji je treba zmanjšati tveganje izpostavljenosti živemu srebru za ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Strategija Skupnosti za živo srebro“, sklepi Sveta z dne 24. junija 2005 ter resolucijo Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2006 (3) o navedeni strategiji je treba zmanjšati tveganje izpostavljenosti živemu srebru za ljudi in okolje.

| (3) | Ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti, je treba obravnavati kot del svetovnega prizadevanja za zmanjšanje tveganja zaradi izpostavljenosti živemu srebru, zlasti v okviru Programa za živo srebro v okviru Programa Združenih narodov za okolje. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti, je treba obravnavati kot del svetovnega prizadevanja za zmanjšanje tveganja zaradi izpostavljenosti živemu srebru, zlasti v okviru Programa za živo srebro v okviru Programa Združenih narodov za okolje.

| (4) | Okoljske in socialne težave, ki so posledica zapiranja rudnikov živega srebra v Skupnosti. Še naprej bi bilo treba podpirati projekte in druge pobude iz razpoložljivih mehanizmov za financiranje, da se prizadetim območjem omogočijo primerne rešitve za lokalno okolje, zaposlitev in gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Okoljske in socialne težave, ki so posledica zapiranja rudnikov živega srebra v Skupnosti. Še naprej bi bilo treba podpirati projekte in druge pobude iz razpoložljivih mehanizmov za financiranje, da se prizadetim območjem omogočijo primerne rešitve za lokalno okolje, zaposlitev in gospodarske dejavnosti.

| (5) | Izvoz kovinskega živega srebra, cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida, živosrebrovega (II) oksida in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso, iz Skupnosti bi bilo treba prepovedati, da bi se znatno zmanjšala svetovna ponudba živega srebra. |
| --- | --- |

(5)

Izvoz kovinskega živega srebra, cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida, živosrebrovega (II) oksida in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso, iz Skupnosti bi bilo treba prepovedati, da bi se znatno zmanjšala svetovna ponudba živega srebra.

| (6) | Zaradi prepovedi izvoza bo v Skupnosti nastal velik presežek živega srebra, ki ne bi smel ponovno vstopiti na trg. Zato bi bilo treba zagotoviti varno skladiščenje tega živega srebra znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi prepovedi izvoza bo v Skupnosti nastal velik presežek živega srebra, ki ne bi smel ponovno vstopiti na trg. Zato bi bilo treba zagotoviti varno skladiščenje tega živega srebra znotraj Skupnosti.

| (7) | Da se omogoči možnosti za varno skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, je primerno odstopati od člena 5(3)(a) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (4) za nekatere vrste odlagališč ter navesti, da se merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi Sveta 2003/33/ES z dne 19. decembra 2002 o določitvi meril in postopkov za sprejemanje odpadkov na odlagališčih na podlagi člena 16 in Priloge II k Direktivi 1999/31/ES (5) ne uporabljajo za takšno začasno skladiščenje kovinskega živega srebra, pri katerem je kovinsko živo srebro mogoče vzeti iz skladišča, za več kot eno leto v nadzemnih objektih, ki so temu namenjeni in za to ustrezno opremljeni. |
| --- | --- |

(7)

Da se omogoči možnosti za varno skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, je primerno odstopati od člena 5(3)(a) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (4) za nekatere vrste odlagališč ter navesti, da se merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi Sveta 2003/33/ES z dne 19. decembra 2002 o določitvi meril in postopkov za sprejemanje odpadkov na odlagališčih na podlagi člena 16 in Priloge II k Direktivi 1999/31/ES (5) ne uporabljajo za takšno začasno skladiščenje kovinskega živega srebra, pri katerem je kovinsko živo srebro mogoče vzeti iz skladišča, za več kot eno leto v nadzemnih objektih, ki so temu namenjeni in za to ustrezno opremljeni.

| (8) | Druge določbe Direktive 1999/31/ES bi se morale uporabljati za vse objekte za skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek. To vključuje zahtevo iz člena 8(a)(iv) navedene direktive, da prosilec za dovoljenje s finančnim zavarovanjem ali s temu enakovrednim ukrepom zagotovi, da se izpolnijo vse obveznosti (vključno s tistimi, ki se nanašajo na upravljanje po zaprtju) iz dovoljenja, in da se upoštevajo postopki zapiranja. Nadalje se za take objekte za skladiščenje uporablja Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (6). |
| --- | --- |

(8)

Druge določbe Direktive 1999/31/ES bi se morale uporabljati za vse objekte za skladiščenje kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek. To vključuje zahtevo iz člena 8(a)(iv) navedene direktive, da prosilec za dovoljenje s finančnim zavarovanjem ali s temu enakovrednim ukrepom zagotovi, da se izpolnijo vse obveznosti (vključno s tistimi, ki se nanašajo na upravljanje po zaprtju) iz dovoljenja, in da se upoštevajo postopki zapiranja. Nadalje se za take objekte za skladiščenje uporablja Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (6).

| (9) | Za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kakor eno leto v temu namenjenih in ustrezno opremljenih nadzemnih objektih bi se morala uporabljati Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (7). |
| --- | --- |

(9)

Za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra za več kakor eno leto v temu namenjenih in ustrezno opremljenih nadzemnih objektih bi se morala uporabljati Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (7).

| (10) | Ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (8). Da pa bi omogočili ustrezno odlaganje kovinskega živega srebra v Skupnosti, je treba pristojne organe ciljne države in države odpreme spodbujati, naj se izogibajo nasprotovanju pošiljkam kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, na podlagi člena 11(1)(a) navedene uredbe. Opozoriti je treba, da se v skladu s členom 11(3) navedene uredbe – v primeru, da se v državi članici odpreme na leto skupno proizvedejo nevarni odpadki v tako majhni količini, da bi bila zagotovitev novih specializiranih objektov za odstranjevanje v tej državi članici nerentabilna – člen 11(1)(a) navedene uredbe zato ne bo uporabljal. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (8). Da pa bi omogočili ustrezno odlaganje kovinskega živega srebra v Skupnosti, je treba pristojne organe ciljne države in države odpreme spodbujati, naj se izogibajo nasprotovanju pošiljkam kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek, na podlagi člena 11(1)(a) navedene uredbe. Opozoriti je treba, da se v skladu s členom 11(3) navedene uredbe – v primeru, da se v državi članici odpreme na leto skupno proizvedejo nevarni odpadki v tako majhni količini, da bi bila zagotovitev novih specializiranih objektov za odstranjevanje v tej državi članici nerentabilna – člen 11(1)(a) navedene uredbe zato ne bo uporabljal.

| (11) | Za zagotovitev skladiščenja, ki je varno za zdravje ljudi in okolje, bi morale oceno varnosti, ki jo je treba izvesti za podzemno skladiščenje v skladu z Odločbo 2003/33/ES, dopolnjevati posebne zahteve, ocena varnosti pa bi se morala uporabljati tudi za nadzemno skladiščenje. Končno odstranjevanje ne bi smelo biti dovoljeno, dokler se ne sprejmejo posebne zahteve in merila za prevzem. Pogoji skladiščenja v rudnikih soli ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, prilagojenih za odlaganje kovinskega živega srebra, bi morali zlasti izpolnjevati načela o zaščiti podzemne vode pred živim srebrom, preprečevanju emisij hlapov živega srebra, neprepustnosti za plin in tekočine iz okolice in – v primeru trajnega skladiščenja – trdni inkapsulaciji odpadkov ob koncu deformacijskega procesa rudnikov. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev skladiščenja, ki je varno za zdravje ljudi in okolje, bi morale oceno varnosti, ki jo je treba izvesti za podzemno skladiščenje v skladu z Odločbo 2003/33/ES, dopolnjevati posebne zahteve, ocena varnosti pa bi se morala uporabljati tudi za nadzemno skladiščenje. Končno odstranjevanje ne bi smelo biti dovoljeno, dokler se ne sprejmejo posebne zahteve in merila za prevzem. Pogoji skladiščenja v rudnikih soli ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, prilagojenih za odlaganje kovinskega živega srebra, bi morali zlasti izpolnjevati načela o zaščiti podzemne vode pred živim srebrom, preprečevanju emisij hlapov živega srebra, neprepustnosti za plin in tekočine iz okolice in – v primeru trajnega skladiščenja – trdni inkapsulaciji odpadkov ob koncu deformacijskega procesa rudnikov. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe.

| (12) | Pogoji nadzemnega skladiščenja bi morali predvsem izpolnjevati načela o reverzibilnosti skladiščenja, zaščiti živega srebra pred padavinsko vodo, neprepustnosti glede tal in preprečevanju emisij hlapov živega srebra. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. Nadzemno skladiščenje kovinskega živega srebra bi se moralo šteti za začasno rešitev. |
| --- | --- |

(12)

Pogoji nadzemnega skladiščenja bi morali predvsem izpolnjevati načela o reverzibilnosti skladiščenja, zaščiti živega srebra pred padavinsko vodo, neprepustnosti glede tal in preprečevanju emisij hlapov živega srebra. Ta merila bi bilo treba vključiti v priloge k Direktivi 1999/31/ES, ko se bodo te spreminjale za namene te uredbe. Nadzemno skladiščenje kovinskega živega srebra bi se moralo šteti za začasno rešitev.

| (13) | Da se olajša izvajanje te uredbe bi morala kloralkalna industrija vse ustrezne podatke, povezane z razgradnjo živosrebrovih celic v njenih obratih, pošiljati Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic. Industrijski sektorji, ki živo srebro pridobijo pri čiščenju zemeljskega plina ali kot stranski proizvod pri pridobivanju rud barvnih kovin in taljenju, bi morali ustrezne podatke prav tako pošiljati Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic. Komisija bi morala te informacije dati na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(13)

Da se olajša izvajanje te uredbe bi morala kloralkalna industrija vse ustrezne podatke, povezane z razgradnjo živosrebrovih celic v njenih obratih, pošiljati Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic. Industrijski sektorji, ki živo srebro pridobijo pri čiščenju zemeljskega plina ali kot stranski proizvod pri pridobivanju rud barvnih kovin in taljenju, bi morali ustrezne podatke prav tako pošiljati Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic. Komisija bi morala te informacije dati na voljo javnosti.

| (14) | Države članice bi morale predložiti informacije o dovoljenjih, izdanih za naprave za skladiščenje, kakor tudi o uporabi te uredbe in njenih učinkih na trgu ter tako omogočiti njeno pravočasno oceno. Uvozniki, izvozniki in izvajalci bi morali predložiti informacije o pretoku in uporabi kovinskega živega srebra, cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida, živosrebrovega (II) oksida in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso. |
| --- | --- |

(14)

Države članice bi morale predložiti informacije o dovoljenjih, izdanih za naprave za skladiščenje, kakor tudi o uporabi te uredbe in njenih učinkih na trgu ter tako omogočiti njeno pravočasno oceno. Uvozniki, izvozniki in izvajalci bi morali predložiti informacije o pretoku in uporabi kovinskega živega srebra, cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida, živosrebrovega (II) oksida in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso.

| (15) | Države članice bi morale določiti kazni, ki se naložijo fizičnim in pravnim osebam v primeru kršitev določb te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale določiti kazni, ki se naložijo fizičnim in pravnim osebam v primeru kršitev določb te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (16) | Primerno je organizirati izmenjavo informacij z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da se oceni morebitna potreba po dopolnilnih ukrepih za izvoz, uvoz in skladiščenje živega srebra ter za spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, brez poseganja v pravila o konkurenci iz Pogodbe, zlasti iz člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

(16)

Primerno je organizirati izmenjavo informacij z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, da se oceni morebitna potreba po dopolnilnih ukrepih za izvoz, uvoz in skladiščenje živega srebra ter za spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, brez poseganja v pravila o konkurenci iz Pogodbe, zlasti iz člena 81 Pogodbe.

| (17) | Komisija in države članice bi morale spodbujati nudenje tehnične pomoči državam v razvoju in državam z gospodarstvi v tranziciji, in sicer zlasti takšno tehnično pomoč, ki lajša prehod na nadomestne tehnologije, ki ne vključujejo uporabe živega srebra, in morebitno postopno opuščanje uporabe ter izpustov živega srebra in spojin živega srebra. |
| --- | --- |

(17)

Komisija in države članice bi morale spodbujati nudenje tehnične pomoči državam v razvoju in državam z gospodarstvi v tranziciji, in sicer zlasti takšno tehnično pomoč, ki lajša prehod na nadomestne tehnologije, ki ne vključujejo uporabe živega srebra, in morebitno postopno opuščanje uporabe ter izpustov živega srebra in spojin živega srebra.

| (18) | Trenutno potekajo raziskave o varnem odstranjevanju živega srebra, vključno z raziskavami o različnih metodah za stabilizacijo ali drugih načinih imobilizacije živega srebra. Komisija bi morala te raziskave spremljati v okviru prednostnih nalog in o tem čim prej predložiti poročilo. Te informacije so pomembne, saj bodo zagotovile trdno podlago za pregled te uredbe, da se dosežejo njeni cilji. |
| --- | --- |

(18)

Trenutno potekajo raziskave o varnem odstranjevanju živega srebra, vključno z raziskavami o različnih metodah za stabilizacijo ali drugih načinih imobilizacije živega srebra. Komisija bi morala te raziskave spremljati v okviru prednostnih nalog in o tem čim prej predložiti poročilo. Te informacije so pomembne, saj bodo zagotovile trdno podlago za pregled te uredbe, da se dosežejo njeni cilji.

| (19) | Komisija bi morala te informacije upoštevati pri predložitvi poročila o oceni, zato da določi, ali je treba to uredbo morebiti spremeniti. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala te informacije upoštevati pri predložitvi poročila o oceni, zato da določi, ali je treba to uredbo morebiti spremeniti.

| (20) | Komisija bi morala prav tako spremljati mednarodni razvoj na področju povpraševanja in ponudbe živega srebra, zlasti mednarodna pogajanja, ter o tem poročati, da se omogoči ocena skladnosti celotnega pristopa. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala prav tako spremljati mednarodni razvoj na področju povpraševanja in ponudbe živega srebra, zlasti mednarodna pogajanja, ter o tem poročati, da se omogoči ocena skladnosti celotnega pristopa.

| (21) | Ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe glede začasnega skladiščenja kovinskega živega srebra v določenih objektih iz te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Direktivo 1999/31/ES ob upoštevanju neposredne povezave med to uredbo in navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(21)

Ukrepe, potrebne za uporabo te uredbe glede začasnega skladiščenja kovinskega živega srebra v določenih objektih iz te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu z Direktivo 1999/31/ES ob upoštevanju neposredne povezave med to uredbo in navedeno direktivo.

| (22) | Ker cilja te uredbe, in sicer zmanjšanje izpostavljenosti živemu srebru s prepovedjo izvoza in obveznostjo skladiščenja, zaradi vpliva na pretok blaga in na delovanje notranjega trga, kakor tudi zaradi čezmejne narave onesnaževanja z živim srebrom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lahko doseže le Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja – |
| --- | --- |

(22)

Ker cilja te uredbe, in sicer zmanjšanje izpostavljenosti živemu srebru s prepovedjo izvoza in obveznostjo skladiščenja, zaradi vpliva na pretok blaga in na delovanje notranjega trga, kakor tudi zaradi čezmejne narave onesnaževanja z živim srebrom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lahko doseže le Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvoz kovinskega živega srebra (Hg, CAS RN 7439-97-6), cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida (Hg2Cl2, CAS RN 10112-91-1), živosrebrovega (II) oksida (HgO, CAS RN 21908-53-2) in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso, iz Skupnosti se prepove s 15. marcem 2011.

2.   Prepoved se ne uporablja za izvoz spojin iz odstavka 1 za namene raziskav in razvoja ter medicinske ali analitske namene.

3.   Mešanje kovinskega živega srebra izključno za izvoz živega srebra se prepove s 15. marcem 2011.

Člen 2

Od 15. marca 2011 se šteje za odpadek in se odstrani v skladu z Direktivo 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (9), in sicer na način, ki ne predstavlja nevarnosti za zdravje ljudi in okolje, naslednje:

| (a) | kovinsko živo srebro, ki se več ne uporablja v kloralkalni industriji; |
| --- | --- |

(a)

kovinsko živo srebro, ki se več ne uporablja v kloralkalni industriji;

| (b) | kovinsko živo srebro, ki nastaja pri čiščenju zemeljskega plina; |
| --- | --- |

(b)

kovinsko živo srebro, ki nastaja pri čiščenju zemeljskega plina;

| (c) | kovinsko živo srebro, ki nastaja v postopkih pridobivanja barvnih kovin in taljenja, in |
| --- | --- |

(c)

kovinsko živo srebro, ki nastaja v postopkih pridobivanja barvnih kovin in taljenja, in

| (d) | kovinsko živo srebro, pridobljeno iz cinabaritne rude v Skupnosti od 15. marca 2011 naprej. |
| --- | --- |

(d)

kovinsko živo srebro, pridobljeno iz cinabaritne rude v Skupnosti od 15. marca 2011 naprej.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 5(3)(a) Direktive 1999/31/ES se lahko kovinsko živo srebro, ki se šteje za odpadek, v ustreznem zaprtem sistemu:

| (a) | začasno skladišči dlje kakor eno leto ali trajno skladišči (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) v rudnikih soli, prilagojenih za odstranjevanje kovinskega živega srebra, ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, v katerih je zagotovljena enaka raven varnosti in zaprtosti, kakor v rudnikih soli, ali |
| --- | --- |

(a)

začasno skladišči dlje kakor eno leto ali trajno skladišči (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) v rudnikih soli, prilagojenih za odstranjevanje kovinskega živega srebra, ali v globokih, podzemnih formacijah iz trdnih kamnin, v katerih je zagotovljena enaka raven varnosti in zaprtosti, kakor v rudnikih soli, ali

| (b) | začasno skladišči (postopek odstranjevanja D 15, kakor je opredeljen v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) dlje kakor eno leto v nadzemnih objektih, namenjenih začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra in temu ustrezno opremljenih. V tem primeru se ne uporabljajo merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi 2003/33/ES. |
| --- | --- |

(b)

začasno skladišči (postopek odstranjevanja D 15, kakor je opredeljen v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) dlje kakor eno leto v nadzemnih objektih, namenjenih začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra in temu ustrezno opremljenih. V tem primeru se ne uporabljajo merila iz oddelka 2.4 Priloge k Odločbi 2003/33/ES.

Za točki (a) in (b) se uporabljajo druge določbe Direktive 1999/31/ES in Odločbe 2003/33/ES.

2.   Za skladiščenje iz odstavka 1(b) tega člena se uporablja Direktiva 96/82/ES.

Člen 4

1.   Ocena varnosti, ki jo je treba v skladu z Odločbo 2003/33/ES izvesti za odlaganje kovinskega živega srebra v skladu s členom 3 te uredbe, zagotavlja upoštevanje posebnih tveganj zaradi narave in dolgoročnih značilnosti kovinskega živega srebra ter njegovega zadrževanja.

2.   Dovoljenje iz členov 8 in 9 Direktive 1999/31/ES za objekte iz člena 3(1)(a) in (b) te uredbe vključuje zahteve po rednih vizualnih pregledih posod in po namestitvi ustrezne opreme za odkrivanje hlapov, da se odkrije vsakršno uhajanje.

3.   Zahteve za objekte iz člena 3(1)(a) in (b) te uredbe, kakor tudi merila za sprejem kovinskega živega srebra, ki spreminjajo priloge I, II in III k Direktivi 1999/31/ES, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 16 navedene direktive. Komisija ob upoštevanju rezultata izmenjave informacij v skladu s členom 8(1) in poročila o raziskavah na področju varnega odstranjevanja v skladu s členom 8(2) v najkrajšem možnem času pripravi ustrezen predlog, vendar pa najpozneje do 1. januarja 2010.

Vsakršno končno odstranjevanje (odstranjevanje D 12, kakor je opredeljeno v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES) kovinskega živega srebra je dovoljeno šele po tem, ko so sprejete spremembe prilog I, II, in III k Direktivi 1999/31/ES.

Člen 5

1.   Države članice predložijo Komisiji kopije vseh dovoljenj, izdanih za objekt, namenjen za začasno ali trajno skladiščenje kovinskega živega srebra (postopek odstranjevanja D 15 oziroma D 12, kakor sta opredeljena v Prilogi II A k Direktivi 2006/12/ES); dovoljenja spremljajo ocene varnosti v skladu s členom 4(1) te uredbe.

2.   Države članice do 1. julija 2012 obvestijo Komisijo o uporabi in tržnih učinkih te uredbe na njihovih ozemljih. Države članice na zahtevo Komisije predložijo te informacije pred navedenim datumom.

3.   Do 1. julija 2012 uvozniki, izvozniki oziroma izvajalci dejavnosti iz člena 2 Komisiji in pristojnim organom pošljejo naslednje podatke:

| (a) | količino, cene, državo izvora in namembno državo ter predvideno uporabo kovinskega živega srebra, ki se vnaša v Skupnost; |
| --- | --- |

(a)

količino, cene, državo izvora in namembno državo ter predvideno uporabo kovinskega živega srebra, ki se vnaša v Skupnost;

| (b) | količino, državo izvora in namembno državo kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek in s katerim se v Skupnosti čezmejno trguje. |
| --- | --- |

(b)

količino, državo izvora in namembno državo kovinskega živega srebra, ki se šteje za odpadek in s katerim se v Skupnosti čezmejno trguje.

Člen 6

1.   Zadevne družbe, vključene v kloralkalno industrijo, Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic pošljejo naslednje podatke v zvezi z razgradnjo živega srebra v določenem letu:

| (a) | najboljšo oceno skupne količine živega srebra, ki je še vedno v uporabi v kloralkalni celici; |
| --- | --- |

(a)

najboljšo oceno skupne količine živega srebra, ki je še vedno v uporabi v kloralkalni celici;

| (b) | skupno količino živega srebra, shranjenega v objektu; |
| --- | --- |

(b)

skupno količino živega srebra, shranjenega v objektu;

| (c) | količino odpadnega živega srebra, ki je bila poslana v posamezne objekte za začasno ali trajno skladiščenje, podrobnosti o lokaciji in kontaktne podatke za te objekte. |
| --- | --- |

(c)

količino odpadnega živega srebra, ki je bila poslana v posamezne objekte za začasno ali trajno skladiščenje, podrobnosti o lokaciji in kontaktne podatke za te objekte.

2.   Zadevne družbe v industrijskih sektorjih, ki živo srebro pridobivajo pri čiščenju zemeljskega plina ali kot stranski proizvod pri pridobivanju rud barvnih kovin in taljenju, Komisiji in pristojnim organom zadevnih držav članic predložijo naslednje podatke v zvezi z živim srebrom, pridobljenim v določenem letu:

| (a) | količino pridobljenega živega srebra; |
| --- | --- |

(a)

količino pridobljenega živega srebra;

| (b) | količino živega srebra, ki je bila poslana v posamezne objekte za začasno ali trajno skladiščenje, podrobnosti o lokaciji in kontaktne podatke za te objekte. |
| --- | --- |

(b)

količino živega srebra, ki je bila poslana v posamezne objekte za začasno ali trajno skladiščenje, podrobnosti o lokaciji in kontaktne podatke za te objekte.

3.   Zadevne družbe prvič pošljejo podatke iz odstavkov 1 in 2, kakor se uporabljata, do 4. decembra 2009, in nato vsako leto do 31. maja.

4.   Komisija poskrbi, da so podatki iz odstavka 3 dostopni javnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (10).

Člen 7

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se uporabljajo. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh predpisih uradno obvestijo Komisijo najpozneje do 4. decembra 2009 in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsakršni naknadni spremembi, ki nanje vpliva.

Člen 8

1.   Komisija organizira izmenjavo informacij med državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi do 1. januarja 2010. Pri izmenjavi informacij se zlasti preuči, ali je treba:

| (a) | razširiti prepoved izvoza na druge spojine živega srebra, zmesi z nižjo vsebnostjo živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, zlasti termometre, barometre in sfigmomanometre; |
| --- | --- |

(a)

razširiti prepoved izvoza na druge spojine živega srebra, zmesi z nižjo vsebnostjo živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, zlasti termometre, barometre in sfigmomanometre;

| (b) | prepovedati uvoz kovinskega živega srebra, spojin živega srebra in proizvodov, ki vsebujejo živo srebro; |
| --- | --- |

(b)

prepovedati uvoz kovinskega živega srebra, spojin živega srebra in proizvodov, ki vsebujejo živo srebro;

| (c) | razširiti obveznost skladiščenja na kovinsko živo srebro iz drugih virov; |
| --- | --- |

(c)

razširiti obveznost skladiščenja na kovinsko živo srebro iz drugih virov;

| (d) | določiti roke za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra. |
| --- | --- |

(d)

določiti roke za začasno skladiščenje kovinskega živega srebra.

V okviru te izmenjave informacij se preuči tudi raziskave o možnostih varnega odstranjevanja.

Komisija organizira dodatne izmenjave informacij, ko so na voljo nove pomembne informacije.

2.   Komisija spremlja tekoče raziskovalne dejavnosti na področju varnega odstranjevanja, vključno s strjevanjem kovinskega živega srebra. Do 1. januarja 2010 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Na podlagi tega poročila Komisija po potrebi in brez odlašanja, vendar najpozneje do 15. marca 2013, pripravi predlog za pregled te uredbe.

3.   Komisija oceni uporabo in tržne učinke te uredbe v Skupnosti, pri čemer upošteva informacije iz odstavkov 1 in 2 ter iz členov 5 in 6.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu čim prej, vendar najpozneje do 15. marca 2013, predloži poročilo, v katerem so podani in ocenjeni rezultati izmenjave informacij iz odstavka 1 in rezultati ocene iz odstavka 3, ki mu po potrebi priloži tudi predlog za pregled te uredbe, kakor tudi poročilo iz odstavka 2.

5.   Komisija do 1. julija 2010 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku večstranskih dejavnosti in pogajanj o živem srebru, pri čemer oceni zlasti usklajenost časovnega načrta in obsega ukrepov po tej uredbi z mednarodnim razvojem.

Člen 9

Države članice lahko do 15. marca 2011 ohranijo nacionalne omejevalne ukrepe za izvoz kovinskega živega srebra, cinabaritne rude, živosrebrovega (I) klorida, živosrebrovega (II) oksida in zmesi kovinskega živega srebra z drugimi snovmi, tudi z zlitinami z živim srebrom, s koncentracijo živega srebra najmanj 95 % mase na maso, ki so bili sprejeti v skladu z zakonodajo Skupnosti pred sprejetjem te uredbe.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 168, 20.7.2007, str. 44.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. junija 2007 (UL C 146 E, 12.6.2008, str. 209), Skupno stališče Sveta z dne 20. decembra 2007 (UL C 52 E, 26.2.2008, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 25. septembra 2008.

2

(3)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 128.

3

(4)  UL L 182, 16.7.1999, str. 1.

4

(5)  UL L 11, 16.1.2003, str. 27.

5

(6)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

6

(7)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13.

7

(8)  UL L 190, 12.7.2006, str. 1.

8

(9)  UL L 114, 27.4.2006, str. 9.

9

(10)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

10

---

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/80

---

UREDBA (ES) št. 1103/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek, določen v členu 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES, glede regulativnega postopka s pregledom

Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom

Tretji del

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke (c) člena 61, točke 1(a) prvega odstavka člena 63 in člena 67 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4) je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (5), ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje ukrepov splošnega obsega, namenjenih spreminjanju nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4) je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (5), ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje ukrepov splošnega obsega, namenjenih spreminjanju nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb.

| (2) | V skladu z izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6) o Sklepu 2006/512/ES, bi bilo treba v skladu z veljavnimi postopki že veljavne akte, ki so bili sprejeti v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, prilagoditi, da bi se za njih uporabljal regulativni postopek s pregledom. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6) o Sklepu 2006/512/ES, bi bilo treba v skladu z veljavnimi postopki že veljavne akte, ki so bili sprejeti v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, prilagoditi, da bi se za njih uporabljal regulativni postopek s pregledom.

| (3) | Združeno kraljestvo in Irska, ki sta v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelovali pri sprejetju in uporabi aktov, ki jih spreminja ta uredba, sodelujeta pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo in Irska, ki sta v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelovali pri sprejetju in uporabi aktov, ki jih spreminja ta uredba, sodelujeta pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (4) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in zato zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in zato zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tej uredbi izraz „država članica“ pomeni vse države članice razen Danske.

Člen 2

Akti, ki so navedeni v Prilogi, so v skladu z navedeno prilogo prilagojeni Sklepu 1999/468/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES.

Člen 3

Sklicevanja na določbe aktov iz Priloge se štejejo za sklicevanja na določbe, kot so bile prilagojene s to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. POTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 35.

1

(2)  UL C 117, 14.5.2008, str. 1.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 25. septembra 2008.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

(5)  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

5

(6)  UL C 255, 21.10.2006, str. 1.

6

---

PRILOGA

1.   Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah
   (1)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 44/2001 bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za posodobitev ali tehnično prilagoditev vzorcev obrazcev iz prilog k navedeni uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 44/2001, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

Zato se Uredba (ES) št. 44/2001 spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 74 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Posodobitve ali tehnične prilagoditve vzorcev obrazcev iz prilog V in VI sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 75(2).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 74 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Posodobitve ali tehnične prilagoditve vzorcev obrazcev iz prilog V in VI sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 75(2).“;

| 2. | člen 75 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 75
  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“. |
| --- | --- |

2.

člen 75 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 75

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“.

2.   Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah
   (2)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1206/2001 bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za posodobitev ali tehnično prilagoditev vzorcev obrazcev iz Priloge k navedeni uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 1206/2001, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

Zato se Uredba (ES) št. 1206/2001 spremeni:

| 1. | v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Posodobitve ali tehnične prilagoditve standardnih obrazcev iz Priloge opravi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 20(2).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Posodobitve ali tehnične prilagoditve standardnih obrazcev iz Priloge opravi Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 20(2).“;

| 2. | člen 20 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 20
  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“. |
| --- | --- |

2.

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“.

3.   Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države
   (3)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 343/2003 bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejem pogojev in postopkov za izvajanje humanitarne določbe ter sprejem meril, potrebnih za izvajanje predaje. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 343/2003 z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

Zato se Uredba (ES) št. 343/2003 spremeni, kakor sledi:

| 1. | v členu 15 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pogoji in postopki za izvajanje tega člena, vključno s, kjer je ustrezno, pravnimi mehanizmi za reševanje sporov med državami članicami glede potrebe po združitvi zadevnih oseb ali mestom, kjer bi moralo do tega priti, sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“; |
| --- | --- |

1.

v členu 15 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Pogoji in postopki za izvajanje tega člena, vključno s, kjer je ustrezno, pravnimi mehanizmi za reševanje sporov med državami članicami glede potrebe po združitvi zadevnih oseb ali mestom, kjer bi moralo do tega priti, sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“;

| 2. | v členu 19 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija lahko sprejme dodatna pravila za izvajanje predaje. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“; |
| --- | --- |

2.

v členu 19 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija lahko sprejme dodatna pravila za izvajanje predaje. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“;

| 3. | v členu 20 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija lahko sprejme dodatna pravila za izvajanje predaje. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“; |
| --- | --- |

3.

v členu 20 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija lahko sprejme dodatna pravila za izvajanje predaje. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 27(3).“;

| 4. | v členu 27 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“. |
| --- | --- |

4.

v členu 27 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“.

4.   Uredba (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov
   (4)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 805/2004 bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spreminjaje standardnih obrazcev iz prilog k omenjeni uredbi. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 805/2004, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

Zato se člena 31 in 32 Uredbe (ES) št. 805/2004 nadomestita z naslednjim:

„Člen 31

Spremembe prilog

Vse spremembe standardnih obrazcev iz prilog sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 32(2).

Člen 32

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 75 Uredbe (ES) št. 44/2001.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“.

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 174, 27.6.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 143, 30.4.2004, str. 15.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/s3

---

OPOMBA BRALCUInstitucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---