# Az Európai Unió L 53/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 53 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. február 26. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 53

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. február 26.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 157/2009/EK rendelete (2009. február 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 158/2009/EK rendelete (2009. február 25.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 16. és 2009. február 20. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 159/2009/EK rendelete (2009. február 25.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik elnevezéshez tartozó termékleírás kisebb jelentőségű módosításainak jóváhagyásáról (Chabichou du Poitou (OEM)) | 8 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 157/2009/EK rendelete (2009. február 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 158/2009/EK rendelete (2009. február 25.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 16. és 2009. február 20. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

3

*

A Bizottság 159/2009/EK rendelete (2009. február 25.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik elnevezéshez tartozó termékleírás kisebb jelentőségű módosításainak jóváhagyásáról (Chabichou du Poitou (OEM))

8

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/157/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. július 16.) a Franciaország által az IFP-csoport javára hozott támogatási intézkedésről (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (az értesítés a C(2008) 1330. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. február 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, valamint a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. február 25.) a rádióspektrum 5875–5905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008/671/EK határozat szerinti eltérés Ausztria számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 1136. számú dokumentummal történt) | 74 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | Európai Központi Bank |
| | | 2009/160/EK |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. december 19.) monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról (átdolgozott változat) szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2008/31) | 76 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/157/EK

*

A Bizottság határozata (2008. július 16.) a Franciaország által az IFP-csoport javára hozott támogatási intézkedésről (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (az értesítés a C(2008) 1330. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1330. számú dokumentummal történt)

1

13

2009/158/EK

*

A Bizottság határozata (2009. február 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, valamint a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról (
  1
  )

1

41

2009/159/EK

*

A Bizottság határozata (2009. február 25.) a rádióspektrum 5875–5905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008/671/EK határozat szerinti eltérés Ausztria számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 1136. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 1136. számú dokumentummal történt)

74

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

2009/160/EK

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2008. december 19.) monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról (átdolgozott változat) szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2008/31)

(EKB/2008/31)

76

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | | Helyesbítés a marhahúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról szóló, 2009. január 22-i 61/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 19., 2009.1.23.) | 92 |

Helyesbítések

Helyesbítés a marhahúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról szóló, 2009. január 22-i 61/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 19., 2009.1.23.)

92

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/1

---

A BIZOTTSÁG 157/2009/EK RENDELETE

(2009. február 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. február 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/3

---

A BIZOTTSÁG 158/2009/EK RENDELETE

(2009. február 25.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 16. és 2009. február 20. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4351 (2008–2009) tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 16. és 2009. február 20. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4351 (2008–2009) tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 16. és 2009. február 20. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és/vagy az 508/2007/EK rendelet 3. cikkével összhangban 16. és 2009. február 20. között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o.

2

(3)  HL L 122., 2007.5.11., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Elérve |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 0 | Elérve |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Elérve

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

0

Elérve

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Elérve

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2009. júliustól–szeptemberi gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | — | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | — | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaszkár | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | — | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

—

09.4334

Kongói Köztársaság

—

09.4335

Fidzsi-szigetek

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaszkár

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

—

09.4348

Trinidad és Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | — | |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

—

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

—

CXL. engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

0

Elérve

09.4319

Kuba

0

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia és Koszovó (1) | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia és Koszovó (1)

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | 100 | |

Tételszám

Típus

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

100

Kiegészítő GPA-cukor

A 950/2006/EK rendelet VIIIa. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4435 | Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago | 0 | Elérve |
| 09.4436 | Dominikai Köztársaság | 0 | Elérve |
| 09.4437 | Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea | 100 | |

Tételszám

Ország

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4431

Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda

100

09.4433

Szváziföld

100

09.4434

Mozambik

0

Elérve

09.4435

Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago

0

Elérve

09.4436

Dominikai Köztársaság

0

Elérve

09.4437

Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea

100

A Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 508/2007/EK rendelet 1. cikke

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 100 | |

Tételszám

Típus

A 16.2.2009-20.2.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

100

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

---

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/8

---

A BIZOTTSÁG 159/2009/EK RENDELETE

(2009. február 25.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik elnevezéshez tartozó termékleírás kisebb jelentőségű módosításainak jóváhagyásáról (Chabichou du Poitou (OEM))

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét az 1107/96/EK bizottsági rendelettel (2) bejegyzett „Chabichou du Poitou” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta Franciaország kérelmét az 1107/96/EK bizottsági rendelettel (2) bejegyzett „Chabichou du Poitou” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására.

| (2) | A kérelem célja, hogy a tejnek a „Chabichou du Poitou” gyártási folyamata során történő kezelésére és az adalékanyagok használatára vonatkozó feltételek pontosításával módosítsa a termékleírást. Ezek az előállítási szabályok biztosítják az oltalom alatt álló elnevezés lényeges jellegzetességeinek a fennmaradását. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem célja, hogy a tejnek a „Chabichou du Poitou” gyártási folyamata során történő kezelésére és az adalékanyagok használatára vonatkozó feltételek pontosításával módosítsa a termékleírást. Ezek az előállítási szabályok biztosítják az oltalom alatt álló elnevezés lényeges jellegzetességeinek a fennmaradását.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság az említett rendelet 5., 6. és 7. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság az említett rendelet 5., 6. és 7. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja.

| (4) | Az 1898/2006/EK bizottsági rendelet (3) 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban és az 510/2006/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján helyénvaló közzétenni a termékleírás összefoglalóját, |
| --- | --- |

(4)

Az 1898/2006/EK bizottsági rendelet (3) 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban és az 510/2006/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján helyénvaló közzétenni a termékleírás összefoglalóját,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Chabichou du Poitou” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A termékleírás fő elemeit tartalmazó egységes szerkezetbe foglalt összefoglaló e rendelet II. mellékletében található.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

2

(3)  HL L 369., 2006.12.23., 1. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A Bizottság jóváhagyja a „Chabichou du Poitou” oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásának következő módosításait:

„Az előállítás módja”

A termékleírásban az előállítás módjára vonatkozó 5. pont a következő előírásokkal egészül ki:

„(...) A tej beoltásának műveletét kizárólag oltóenzimmel lehet végezni.

A tejet tilos az alvasztást megelőzően a vizes rész részleges eltávolításával koncentrálni.

A tejből származó alapanyagokon túlmenően a termékhez felhasznált tejben, illetve a gyártás során összetevőként, gyártási segédanyagként vagy adalékanyagként kizárólag tejoltó, ártalmatlan baktériumtenyészetek, élesztők, penészgombák, kalcium-klorid és só felhasználása engedélyezett.

(...) A tejalapanyagok, a gyártás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti tárolása tilos.

(...) A friss sajtok, illetve érlelési fázisban lévő sajtok módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.”

---

II. MELLÉKLET

ÖSSZEFOGLALÓ

A Tanács 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról

„CHABICHOU DU POITOU”

EK-szám: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

OEM (X) OFJ ( )

Ez az összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Név

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Cím

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Csoportosulás:

| Név | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel. | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-mail | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Összetétel | : | Termelők/feldolgozók (X) Egyéb ( ) |

Név

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Cím

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel.

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-mail

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Összetétel

:

Termelők/feldolgozók (X) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.3. osztály: | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály:

Sajtok

4.   Termékleírás:

(a követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Név:

„Chabichou du Poitou”

4.2.   Leírás:

Kecsketejből előállított, lágy, fehér színű, vékony héjú sajt, amelynek formája mintegy 6 cm magas apró, „dugónak” nevezett csonka gúla, és amelynek átlagos súlya 120 gramm, zsírtartalma pedig 45 %.

4.3.   Földrajzi terület:

Vienne megye

Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé kantonok: valamennyi település.

Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curçay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne települések.

Deux-Sèvres megye

Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville kanton: valamennyi település.

Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé település.

Charente megye

Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux település.

4.4.   A származás igazolása:

Minden tejtermelőnek, minden feldolgozóüzemnek és minden érlelőüzemnek ki kell töltenie az I.N.A.O. szolgálatainál nyilvántartott „alkalmassági nyilatkozatot”, amely az I.N.A.O. számára lehetővé teszi valamennyi gazdasági szereplő azonosítását. A gazdasági szereplőknek nyilvántartást kell vezetniük, amelyet a tej és a sajt eredetének, minőségének és előállításának ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentummal együtt kötelesek az I.N.A.O. rendelkezésére bocsátani.

Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében analitikai és érzékszervi vizsgálatra kerül sor, amelynek célja az adott vizsgálaton bemutatott termékek minőségének és jellegzetességének biztosítása.

4.5.   Az előállítás módja:

A tejtermelést, a sajtkészítést és a sajtérlelést a fent említett földrajzi területen kell végezni.

A teljes kecsketejet enyhén beoltják és tejsavval megalvasztják; a friss – akár előzetesen lecsöpögtetett, akár le nem csöpögtetett – aludttejet csonkakúp alakú lyukacsos formába helyezik és 18–24 órán keresztül csöpögtetik, a felszínén megsózzák, majd 24–48 órán keresztül szárítják; a sajtot legalább tíz napig 10–12 °C hőmérsékleten és 80–90 %-os páratartalom mellett érlelik.

4.6.   Kapcsolat:

A sajtot, amelynek eredeti arab neve „chebli”, azaz kecske volt, a 732. évi vereség után Franciaországban maradt, és egy Poitiers városa melletti dombra szorított szaracénok készítették. „Chabichou” néven 1782-ben Charles de Cherge említi a „Guide du voyageur à Poitiers” című művében. A Poitou-i vidék elismeréseként Emile Bergerat 1910-ben egy szonettben méltatta, 1914-ben pedig dal is született róla. A védett elnevezés megadását 1989-ben kérelmezték, és oltalom alatt álló eredetmegjelölésként 1990-ben ismerték el.

A Poitou küszöbének nevezett geológiai helyhez kötődő termelés a mészkőves talajjal, a kecsketenyésztés hagyományával és a Poitou-i Chabichou termelőinek és feldolgozóinak ott található településeivel jellemzett homogén tájegységen fejlődött ki.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Név

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Cím

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

Az I.N.A.O. jogi személyiséggel rendelkező, adminisztratív szerepet betöltő közintézmény, amely a mezőgazdasági minisztérium irányítása alatt működik.

| Név | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel. | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Név

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Cím

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel.

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

A DGCCRF a gazdasági, ipari és munkaügyi minisztériumhoz tartozó szolgálat.

4.8.   Címkézés:

A terméken fel kell tüntetni a bejegyzett eredetmegjelölés (Appellation d'Origine Contrôlée) kifejezést és az eredetmegjelölés nevét.

Az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (Appellation d'Origine) kifejezés feltüntetése kötelező.

A „házi előállítás” (Fabrication fermière) vagy „házi sajt” (Fromage fermier) megjelölés feltüntetésének kötelezővé tétele a jövőben várható.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/13

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. július 16.)

a Franciaország által az IFP-csoport javára hozott támogatási intézkedésről (C 51/05 (ex NN 84/05))

(az értesítés a C(2008) 1330. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/157/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felszólította az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1) és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottsághoz a 2004. november 25-én kelt és 2004. november 29-én CP221/2004 számon iktatott levéllel panasz érkezett az Institut Français du Pétrole (IFP) és egyik leányvállalata, az Axens társaság javára nyújtott, esetlegesen jogellenes állami támogatással szemben. A panaszos kérte, hogy kilétét ne hozzák nyilvánosságra, mert tart a hátrányos piaci következményektől. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz a 2004. november 25-én kelt és 2004. november 29-én CP221/2004 számon iktatott levéllel panasz érkezett az Institut Français du Pétrole (IFP) és egyik leányvállalata, az Axens társaság javára nyújtott, esetlegesen jogellenes állami támogatással szemben. A panaszos kérte, hogy kilétét ne hozzák nyilvánosságra, mert tart a hátrányos piaci következményektől.

| (2) | A 2005. december 21-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A 2005. december 21-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást.

| (3) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

| (4) | 2006. január 16-án kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében Franciaország az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, és ezt a Bizottság 2006. január 19-én kelt levelében jóvá is hagyta. 2006. február 23-án kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében Franciaország továbbította észrevételeit a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

2006. január 16-án kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében Franciaország az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, és ezt a Bizottság 2006. január 19-én kelt levelében jóvá is hagyta. 2006. február 23-án kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében Franciaország továbbította észrevételeit a Bizottsághoz.

| (5) | 2006. március 15-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében az UOP az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. március 22-én kelt levelében jóvá is hagyott. |
| --- | --- |

(5)

2006. március 15-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében az UOP az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. március 22-én kelt levelében jóvá is hagyott.

| (6) | 2006. március 17-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. március 22-én kelt levelében jóvá is hagyott. |
| --- | --- |

(6)

2006. március 17-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S az észrevételei megtételére nyitva álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. március 22-én kelt levelében jóvá is hagyott.

| (7) | 2006. március 20-án kelt és 2006. március 22-én iktatott levelében az Axens továbbította a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeit a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(7)

2006. március 20-án kelt és 2006. március 22-én iktatott levelében az Axens továbbította a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeit a Bizottsághoz.

| (8) | 2006. április 12-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S az észrevételei megtételére nyitva álló határidő 2006. április 24-ig történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. április 19-én kelt levelében jóvá is hagyott. |
| --- | --- |

(8)

2006. április 12-én kelt és ugyanazon a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S az észrevételei megtételére nyitva álló határidő 2006. április 24-ig történő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. április 19-én kelt levelében jóvá is hagyott.

| (9) | 2006. április 18-án kelt és 2006. április 19-én iktatott levelében az UOP továbbította a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeit a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(9)

2006. április 18-án kelt és 2006. április 19-én iktatott levelében az UOP továbbította a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeit a Bizottsághoz.

| (10) | 2006. április 19-én kelt levelében a Bizottság arra kérte a panaszost, hogy adja át panaszának nem bizalmas változatát. Ezt a változatot a 2006. április 26-án kelt, és 2006. április 27-én iktatott levélben továbbították a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(10)

2006. április 19-én kelt levelében a Bizottság arra kérte a panaszost, hogy adja át panaszának nem bizalmas változatát. Ezt a változatot a 2006. április 26-án kelt, és 2006. április 27-én iktatott levélben továbbították a Bizottsághoz.

| (11) | 2006. május 3-án kelt és ugyanezen a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S a határidő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. május 4-én kelt levelében elutasított. |
| --- | --- |

(11)

2006. május 3-án kelt és ugyanezen a napon iktatott levelében a Haldor Topsoe A/S a határidő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. május 4-én kelt levelében elutasított.

| (12) | 2006. június 22-én kelt levelében a Bizottság továbbította az UOP és az Axens észrevételei és a panasz egy-egy példányát Franciaországnak. Ezenfelül kiegészítő információk iránti kérelmet is továbbított. A 2006. július 4-én kelt és 2006. július 5-én iktatott levelében Franciaország a határidő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. július 7-én kelt levelében jóvá is hagyott. 2006. szeptember 8-án kelt és a Bizottságnál 2006. szeptember 12-én iktatott levelében Franciaország továbbította a Bizottsághoz az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit és a Bizottság kiegészítő kérdéseire adott válaszait. |
| --- | --- |

(12)

2006. június 22-én kelt levelében a Bizottság továbbította az UOP és az Axens észrevételei és a panasz egy-egy példányát Franciaországnak. Ezenfelül kiegészítő információk iránti kérelmet is továbbított. A 2006. július 4-én kelt és 2006. július 5-én iktatott levelében Franciaország a határidő meghosszabbítását kérte, amit a Bizottság 2006. július 7-én kelt levelében jóvá is hagyott. 2006. szeptember 8-án kelt és a Bizottságnál 2006. szeptember 12-én iktatott levelében Franciaország továbbította a Bizottsághoz az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit és a Bizottság kiegészítő kérdéseire adott válaszait.

| (13) | Ezenfelül 2006. július 18-án kelt és 2006. július 19-én iktatott levelében Franciaország tájékoztatta a Bizottságot az IFP ipari és kereskedelmi közintézménnyé (établissement public à caractère industriel et commercial –EPIC) alakításáról. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül 2006. július 18-án kelt és 2006. július 19-én iktatott levelében Franciaország tájékoztatta a Bizottságot az IFP ipari és kereskedelmi közintézménnyé (établissement public à caractère industriel et commercial –EPIC) alakításáról.

| (14) | 2006. október 13-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Franciaországtól. Ezeket az információkat Franciaország 2006. október 24-én kelt és 2006. október 26-án iktatott levelében közölte. |
| --- | --- |

(14)

2006. október 13-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Franciaországtól. Ezeket az információkat Franciaország 2006. október 24-én kelt és 2006. október 26-án iktatott levelében közölte.

| (15) | 2007. június 15-én munkaértekezletre került sor Franciaország és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(15)

2007. június 15-én munkaértekezletre került sor Franciaország és a Bizottság között.

| (16) | 2007. június 19-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Franciaországtól. 2007. július 10-i levelében Franciaország a határidő 2007. augusztus 31-ig történő meghosszabbítást kérte. 2007. július 11-én kelt levelében a Bizottság a határidőt 2007. augusztus 13-ig hosszabbította meg. Franciaország 2007. augusztus 9-én, illetve 22-én kelt és 2007. augusztus 9-én, illetve 22-én iktatott levelében közölte a kiegészítő információkat a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(16)

2007. június 19-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Franciaországtól. 2007. július 10-i levelében Franciaország a határidő 2007. augusztus 31-ig történő meghosszabbítást kérte. 2007. július 11-én kelt levelében a Bizottság a határidőt 2007. augusztus 13-ig hosszabbította meg. Franciaország 2007. augusztus 9-én, illetve 22-én kelt és 2007. augusztus 9-én, illetve 22-én iktatott levelében közölte a kiegészítő információkat a Bizottsággal.

2.   LEÍRÁS

2.1.   Az IFP-csoport

| (17) | Az IFP egészen 2006-ig olyan magánjogi szakmai intézményként (3) működött, amelynek sem tőkéje, sem részvényesei nem voltak, és amely a francia kormány gazdasági és pénzügyi ellenőrzése alatt állt (4). A 2005. július 13-i 2005-781. sz. törvény alkalmazásában elfogadott, 2006. július 6-i 2006-797. sz. rendelet értelmében az IFP ipari és kereskedelmi közintézménnyé (EPIC) vált. A Bizottság egy másik eljárás (NN11/08) keretében vizsgálja, hogy a jogállás ilyen megváltozása következtében lehet-e a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásról beszélni. |
| --- | --- |

(17)

Az IFP egészen 2006-ig olyan magánjogi szakmai intézményként (3) működött, amelynek sem tőkéje, sem részvényesei nem voltak, és amely a francia kormány gazdasági és pénzügyi ellenőrzése alatt állt (4). A 2005. július 13-i 2005-781. sz. törvény alkalmazásában elfogadott, 2006. július 6-i 2006-797. sz. rendelet értelmében az IFP ipari és kereskedelmi közintézménnyé (EPIC) vált. A Bizottság egy másik eljárás (NN11/08) keretében vizsgálja, hogy a jogállás ilyen megváltozása következtében lehet-e a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásról beszélni.

| (18) | Létesítő okirata értelmében az IFP háromféle feladatot lát el: kutatás és fejlesztés az olaj- és gázkutatás, a finomítási és petrokémiai technológiák területén; mérnökök és technikusok képzése; ágazati tájékoztatás és dokumentáció. Cselekvésének irányait nagy vonalakban az állammal ötéves időszakokra kötött teljesítményszerződés határozza meg. |
| --- | --- |

(18)

Létesítő okirata értelmében az IFP háromféle feladatot lát el: kutatás és fejlesztés az olaj- és gázkutatás, a finomítási és petrokémiai technológiák területén; mérnökök és technikusok képzése; ágazati tájékoztatás és dokumentáció. Cselekvésének irányait nagy vonalakban az állammal ötéves időszakokra kötött teljesítményszerződés határozza meg.

| (19) | Ellentételezésként az IFP éves költségvetési juttatásban részesül. Ez az állami finanszírozás 2005-ben 144 millió EUR-t tett ki, 2006-ban pedig 167,5 millió EUR-t (5). |
| --- | --- |

(19)

Ellentételezésként az IFP éves költségvetési juttatásban részesül. Ez az állami finanszírozás 2005-ben 144 millió EUR-t tett ki, 2006-ban pedig 167,5 millió EUR-t (5).

| (20) | Az Axens a Procatalyse SA (az akkor 52,8 %-ban az IFP ellenőrzése alatt álló ISIS 100 %-os leányvállalata) és az IFP ez alkalomból kiszervezett ipari igazgatóságának egyesülésével jött létre 2001. május 29-én (2001. január 1-jére visszaható hatállyal). 2001. október 22-én az IFP kivásárolta az ISIS Axens-ban fennálló részesedését. Jelenleg tehát az IFP rendelkezik az Axens tőkéjének 100 %-ával. Az Axens a katalizátorok és a finomítási és petrokémiai ágazat technológiáinak piacán tevékenykedik. Konszolidált forgalma 304,9 millió EUR volt 2005-ben, és 308,45 millió EUR 2006-ban; a forgalom körülbelül egyharmadát az eljárásokkal kapcsolatos licenctevékenység tette ki (6). Az Axens 2006-ben 636 személyt foglalkoztatott (7). Világpiaci részesedése a meglévő engedélyezett finomítók piacán 7 %-ra becsülhető (8). |
| --- | --- |

(20)

Az Axens a Procatalyse SA (az akkor 52,8 %-ban az IFP ellenőrzése alatt álló ISIS 100 %-os leányvállalata) és az IFP ez alkalomból kiszervezett ipari igazgatóságának egyesülésével jött létre 2001. május 29-én (2001. január 1-jére visszaható hatállyal). 2001. október 22-én az IFP kivásárolta az ISIS Axens-ban fennálló részesedését. Jelenleg tehát az IFP rendelkezik az Axens tőkéjének 100 %-ával. Az Axens a katalizátorok és a finomítási és petrokémiai ágazat technológiáinak piacán tevékenykedik. Konszolidált forgalma 304,9 millió EUR volt 2005-ben, és 308,45 millió EUR 2006-ban; a forgalom körülbelül egyharmadát az eljárásokkal kapcsolatos licenctevékenység tette ki (6). Az Axens 2006-ben 636 személyt foglalkoztatott (7). Világpiaci részesedése a meglévő engedélyezett finomítók piacán 7 %-ra becsülhető (8).

| (21) | Másfelől az IFP közvetlenül és közvetve (az IFP Investissements pénzügyi holding társaság útján) több társaságban is megszerezte az összes részesedést, köztük a Beicip-Franlabban és a Prosernat-ban. A Beicip-Franlab az IFP által 1967-ben létrehozott kereskedelmi társaság, amely a telepek feltárásának területéhez kapcsolódó szoftverkiadással és -forgalmazással, valamint tanulmányok készítésével és tanácsadással foglalkozik. 2006-ban forgalma 42 millió EUR volt, és 166 személyt foglalkoztatott (9). A Prosernat kereskedelmi társaság megszerzésére 2001-ben került sor, amikor az ISIS az IFP-re ruházta át az IFP Investissements-t. Ez a társaság tanulmányokat készít, szolgáltatásokat nyújt, valamint szerelvényeket szállít a gázfeldolgozás és a kénmentesítés területén. Forgalma 2006-ban 49,9 millió EUR volt és 71 személyt foglalkoztatott (10). |
| --- | --- |

(21)

Másfelől az IFP közvetlenül és közvetve (az IFP Investissements pénzügyi holding társaság útján) több társaságban is megszerezte az összes részesedést, köztük a Beicip-Franlabban és a Prosernat-ban. A Beicip-Franlab az IFP által 1967-ben létrehozott kereskedelmi társaság, amely a telepek feltárásának területéhez kapcsolódó szoftverkiadással és -forgalmazással, valamint tanulmányok készítésével és tanácsadással foglalkozik. 2006-ban forgalma 42 millió EUR volt, és 166 személyt foglalkoztatott (9). A Prosernat kereskedelmi társaság megszerzésére 2001-ben került sor, amikor az ISIS az IFP-re ruházta át az IFP Investissements-t. Ez a társaság tanulmányokat készít, szolgáltatásokat nyújt, valamint szerelvényeket szállít a gázfeldolgozás és a kénmentesítés területén. Forgalma 2006-ban 49,9 millió EUR volt és 71 személyt foglalkoztatott (10).

2.2.   A Bizottság korábbi határozatai

| (22) | Az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékekből származó bevételt 1944-től, vagyis létrejöttétől 2002 végéig az IFP szedte be. Ezen illeték visszatérítése képezte az egyes kőolajtermékek tekintetében az Institut Français du Pétrole javára kivetett illetékek 1993 és 1997 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1996. május 29-i 96/615/EK határozat (11) tárgyát, amely megállapította, hogy az illetékből származó jövedelemnek az 1993 és 1997 közötti időszakban az IFP számára történő folyósítása nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló 1996. évi keretrendszer (12) (a továbbiakban: az 1996. évi K+F keretrendszer) 2.4. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(22)

Az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékekből származó bevételt 1944-től, vagyis létrejöttétől 2002 végéig az IFP szedte be. Ezen illeték visszatérítése képezte az egyes kőolajtermékek tekintetében az Institut Français du Pétrole javára kivetett illetékek 1993 és 1997 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1996. május 29-i 96/615/EK határozat (11) tárgyát, amely megállapította, hogy az illetékből származó jövedelemnek az 1993 és 1997 közötti időszakban az IFP számára történő folyósítása nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló 1996. évi keretrendszer (12) (a továbbiakban: az 1996. évi K+F keretrendszer) 2.4. pontja értelmében.

| (23) | 1997. október 3-án Franciaország bejelentette a Bizottságnak az egyes kőolajtermékek tekintetében az IFP javára kivetett illetékekről szóló új rendeletét, amely nem hozott lényeges változást az 1998 és 2002 közötti időszakra vonatkozóan. A Bizottság 1998. február 4-i határozatában (13) nem emelt kifogást a rendelet 1998 és 2002 közötti végrehajtása ellen. |
| --- | --- |

(23)

1997. október 3-án Franciaország bejelentette a Bizottságnak az egyes kőolajtermékek tekintetében az IFP javára kivetett illetékekről szóló új rendeletét, amely nem hozott lényeges változást az 1998 és 2002 közötti időszakra vonatkozóan. A Bizottság 1998. február 4-i határozatában (13) nem emelt kifogást a rendelet 1998 és 2002 közötti végrehajtása ellen.

2.3.   Az IFP és az Axens közötti kizárólagos megállapodások

| (24) | 2001. március 1-jén és május 18-án kelt levelében (a továbbiakban: a 2001. évi levelek) Franciaország tájékoztatta a Bizottságot az IFP kutatási tevékenységeinek a finomítás, a petrokémia és a gáz területén végrehajtott átszervezéséről szóló tervről, és arra kérte, hogy erősítse meg, hogy ez a terv nem teszi kérdésessé a Bizottság által a korábbi határozataiban elfogadott elemzést. |
| --- | --- |

(24)

2001. március 1-jén és május 18-án kelt levelében (a továbbiakban: a 2001. évi levelek) Franciaország tájékoztatta a Bizottságot az IFP kutatási tevékenységeinek a finomítás, a petrokémia és a gáz területén végrehajtott átszervezéséről szóló tervről, és arra kérte, hogy erősítse meg, hogy ez a terv nem teszi kérdésessé a Bizottság által a korábbi határozataiban elfogadott elemzést.

| (25) | A terv a területen elért eredmények hasznosításának irányítását egy olyan kereskedelmi jogalanyra bízta, amely az IFP ipari igazgatóságának és a Procatalyse társaságnak az egyesítésével jön létre, közvetve az IFP ellenőrzése alatt áll, és az ipari fejlesztésre, illetve a vegyipari termékek gyártására és értékesítésére szakosodik. |
| --- | --- |

(25)

A terv a területen elért eredmények hasznosításának irányítását egy olyan kereskedelmi jogalanyra bízta, amely az IFP ipari igazgatóságának és a Procatalyse társaságnak az egyesítésével jön létre, közvetve az IFP ellenőrzése alatt áll, és az ipari fejlesztésre, illetve a vegyipari termékek gyártására és értékesítésére szakosodik.

| (26) | Az IFP ipari igazgatósága túlnyomó részének – ideértve az ügyfélkört és a fennálló szerződéseket is – átruházásán felül, amelyre az új leányvállalatban fennálló többségi részesedés megszerzésének fejében került sor, a terv a következő megállapodások és szerződések megkötését írta elő az IFP és leányvállalata között:






  a) | tíz évre szóló kizárólagos keretlicencia-szerződés, amelynek értelmében a leányvállalat tevékenységi területén felhasználhatja az IFP jelenlegi és jövőbeli, lényegében az eljárásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogát, hogy tervezési szolgáltatásokat nyújtson az ügyfeleknek ezen eljárásokkal összefüggésben, és szabadalmi allicencia formájában átadja nekik a kapcsolódó technológiák használatához való jogosultságot; |
| --- | --- | --- |

(26)

Az IFP ipari igazgatósága túlnyomó részének – ideértve az ügyfélkört és a fennálló szerződéseket is – átruházásán felül, amelyre az új leányvállalatban fennálló többségi részesedés megszerzésének fejében került sor, a terv a következő megállapodások és szerződések megkötését írta elő az IFP és leányvállalata között:

a)

tíz évre szóló kizárólagos keretlicencia-szerződés, amelynek értelmében a leányvállalat tevékenységi területén felhasználhatja az IFP jelenlegi és jövőbeli, lényegében az eljárásokra vonatkozó szellemi tulajdonjogát, hogy tervezési szolgáltatásokat nyújtson az ügyfeleknek ezen eljárásokkal összefüggésben, és szabadalmi allicencia formájában átadja nekik a kapcsolódó technológiák használatához való jogosultságot;

| b) | kizárólagos terméklicencia-szerződés, tíz évre, amelynek értelmében a leányvállalat tevékenységi területén felhasználhatja az IFP jelenlegi és jövőbeli technológiáját abból a célból, hogy az IFP által kifejlesztett katalizátorokat, abszorbenseket, megkötő közegeket, berendezéseket, egyéb termékeket és szoftvereket gyártson és adjon el ügyfeleinek; |
| --- | --- |

b)

kizárólagos terméklicencia-szerződés, tíz évre, amelynek értelmében a leányvállalat tevékenységi területén felhasználhatja az IFP jelenlegi és jövőbeli technológiáját abból a célból, hogy az IFP által kifejlesztett katalizátorokat, abszorbenseket, megkötő közegeket, berendezéseket, egyéb termékeket és szoftvereket gyártson és adjon el ügyfeleinek;

| c) | tíz évre szóló ipari kutatási szerződés, amelynek értelmében (az IFP felajánlja a finomítási és petrokémiai kutatásainak eredményeit a leányvállalatának, hogy ez utóbbi, amennyiben úgy kívánja, közös kutatási projektet vezethessen az IFP-vel, és aztán hasznosíthassa az említett eredményeket. Amennyiben a leányvállalat nem él ezzel a lehetőséggel, az IFP más vállalkozásoknak is felajánlhatja eredményeit. Mindegyik partner maga viseli a projektben való részvételének költségeit, és a kutatási projektből származó költségeket; az IFP fenntartja tulajdonjogát a termékek és eljárások tekintetében, míg leányvállalata rendelkezik a termékek és eljárások iparosítási szakaszához fűződő tulajdonjogokkal) (14). |
| --- | --- |

c)

tíz évre szóló ipari kutatási szerződés, amelynek értelmében (az IFP felajánlja a finomítási és petrokémiai kutatásainak eredményeit a leányvállalatának, hogy ez utóbbi, amennyiben úgy kívánja, közös kutatási projektet vezethessen az IFP-vel, és aztán hasznosíthassa az említett eredményeket. Amennyiben a leányvállalat nem él ezzel a lehetőséggel, az IFP más vállalkozásoknak is felajánlhatja eredményeit. Mindegyik partner maga viseli a projektben való részvételének költségeit, és a kutatási projektből származó költségeket; az IFP fenntartja tulajdonjogát a termékek és eljárások tekintetében, míg leányvállalata rendelkezik a termékek és eljárások iparosítási szakaszához fűződő tulajdonjogokkal) (14).

| (27) | Ennek ellentételezésére a leányvállalat díjat fizet az IFP-nek egyfelől a licenciaszerződések címén, másfelől pedig [...] (15) az IFP kutatási kapacitásához való hozzáférésért.[...] (15) |
| --- | --- |

(27)

Ennek ellentételezésére a leányvállalat díjat fizet az IFP-nek egyfelől a licenciaszerződések címén, másfelől pedig [...] (15) az IFP kutatási kapacitásához való hozzáférésért.[...] (15)

| (28) | A Bizottság úgy vélte, hogy az IFP átszervezésének itt bemutatott terve megfelel az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékek 1998 és 2002 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1998. február 4-i határozatában rögzített feltételeknek, és erről a 2001. június 19-én kelt D/52473 szolgálati levelében tájékoztatta Franciaországot. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság úgy vélte, hogy az IFP átszervezésének itt bemutatott terve megfelel az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékek 1998 és 2002 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1998. február 4-i határozatában rögzített feltételeknek, és erről a 2001. június 19-én kelt D/52473 szolgálati levelében tájékoztatta Franciaországot.

| (29) | A bemutatott tervnek megfelelően 2001. május 29-én létrejött az Axens, az IFP leányvállalata. Az IFP és az Axens közötti megállapodások 2001. január 1-jén léptek hatályba, tíz évre. |
| --- | --- |

(29)

A bemutatott tervnek megfelelően 2001. május 29-én létrejött az Axens, az IFP leányvállalata. Az IFP és az Axens közötti megállapodások 2001. január 1-jén léptek hatályba, tíz évre.

| (30) | A 2002. november 27-én kelt levelében Franciaország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az illetékből származó bevételt 2003. január 1-jétől az IFP-nek nyújtott költségvetési juttatással váltja fel. |
| --- | --- |

(30)

A 2002. november 27-én kelt levelében Franciaország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az illetékből származó bevételt 2003. január 1-jétől az IFP-nek nyújtott költségvetési juttatással váltja fel.

2.4.   Az IFP és a Beicip-Franlab közötti kizárólagos megállapodások

| (31) | Egy 2003. május 28-án aláírt, de 2003. január 1-jére visszaható hatállyal megkötött, tíz évre szóló kizárólagos fejlesztési, forgalmazási és használati szerződés értelmében [az IFP felajánlja a Beicip-Franlabnak az IFP által a „telepek feltárása” területén kifejlesztett algoritmusokkal, modellekkel, illetve módszerekkel kapcsolatos kutatásainak eredményeit, és a Beicip-Franlab kérheti az IFP-t, hogy ezen az alapon termékeket gyártson. Az IFP megőrzi a kifejlesztett szoftvereken fennálló valamennyi tulajdonjogot. A Beicip-Franlab viseli az IFP-nél a termékfejlesztés során keletkező költségeket, és különböző kiegészítő díjakat fizet a karbantartásért és a használati jogokért] (14). |
| --- | --- |

(31)

Egy 2003. május 28-án aláírt, de 2003. január 1-jére visszaható hatállyal megkötött, tíz évre szóló kizárólagos fejlesztési, forgalmazási és használati szerződés értelmében [az IFP felajánlja a Beicip-Franlabnak az IFP által a „telepek feltárása” területén kifejlesztett algoritmusokkal, modellekkel, illetve módszerekkel kapcsolatos kutatásainak eredményeit, és a Beicip-Franlab kérheti az IFP-t, hogy ezen az alapon termékeket gyártson. Az IFP megőrzi a kifejlesztett szoftvereken fennálló valamennyi tulajdonjogot. A Beicip-Franlab viseli az IFP-nél a termékfejlesztés során keletkező költségeket, és különböző kiegészítő díjakat fizet a karbantartásért és a használati jogokért] (14).

| (32) | 2005. december 16-án módosító rendelkezést írtak alá 2005. január 1-jére visszaható hatállyal. Ennek alapján változnak a díjfizetési szabályok, de továbbra is a Beicip-Franlab viseli az összes fejlesztési költséget. |
| --- | --- |

(32)

2005. december 16-án módosító rendelkezést írtak alá 2005. január 1-jére visszaható hatállyal. Ennek alapján változnak a díjfizetési szabályok, de továbbra is a Beicip-Franlab viseli az összes fejlesztési költséget.

2.5.   Az IFP és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodások

| (33) | Az IFP és a Prosernat között keretlicencia-megállapodás és ipari kutatási szerződés jött létre 2003. augusztus 18-án, 2002. január 1-jére visszaható hatállyal, tíz évre, amelynek értelmében (az IFP felajánlja a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén folytatott kutatásainak eredményeit. Az IFP megőrzi a korrelációkon, az eljárásokon és az azokhoz kapcsolódó egyedi berendezéseken fennálló tulajdonjogát. Amennyiben a Prosernat érdekelt ezek értékesítésében, az ő feladata lesz az eljárások gyakorlati hasznosítása saját maga számára, a kapcsolódó tulajdonjogok fenntartása mellett, és ezen eljárásokra kizárólagos licenciát szerezhet) (14). |
| --- | --- |

(33)

Az IFP és a Prosernat között keretlicencia-megállapodás és ipari kutatási szerződés jött létre 2003. augusztus 18-án, 2002. január 1-jére visszaható hatállyal, tíz évre, amelynek értelmében (az IFP felajánlja a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén folytatott kutatásainak eredményeit. Az IFP megőrzi a korrelációkon, az eljárásokon és az azokhoz kapcsolódó egyedi berendezéseken fennálló tulajdonjogát. Amennyiben a Prosernat érdekelt ezek értékesítésében, az ő feladata lesz az eljárások gyakorlati hasznosítása saját maga számára, a kapcsolódó tulajdonjogok fenntartása mellett, és ezen eljárásokra kizárólagos licenciát szerezhet) (14).

| (34) | Az eljárásokra vonatkozó licencia ellentételezéséért a Prosernat [...] (15) díjat fizet, az első négy évben allicenciák címén beszedett díjakból álló éves forgalom után. A megállapodás szerint a díj mértéke az első négy év után [...]-ra (15) emelkedik. A berendezésekért járó díj mértékét esetről esetre határozzák meg. A kutatómunkák eredményeihez a Prosernat által történő hozzáférés fejében az IFP-nek fizetett díj a Prosernat teljes éves forgalmának [...]-a (15). |
| --- | --- |

(34)

Az eljárásokra vonatkozó licencia ellentételezéséért a Prosernat [...] (15) díjat fizet, az első négy évben allicenciák címén beszedett díjakból álló éves forgalom után. A megállapodás szerint a díj mértéke az első négy év után [...]-ra (15) emelkedik. A berendezésekért járó díj mértékét esetről esetre határozzák meg. A kutatómunkák eredményeihez a Prosernat által történő hozzáférés fejében az IFP-nek fizetett díj a Prosernat teljes éves forgalmának [...]-a (15).

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (35) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítása során a Bizottság a francia állam által az IFP-csoportnak nyújtott támogatás és a Franciaország által következésképpen előterjesztett indokok tekintetében a következő kétségeket fejezte ki. |
| --- | --- |

(35)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítása során a Bizottság a francia állam által az IFP-csoportnak nyújtott támogatás és a Franciaország által következésképpen előterjesztett indokok tekintetében a következő kétségeket fejezte ki.

| (36) | Először is a Bizottság úgy vélte, hogy a korábbi határozataiban megállapított feltételek többé nem teljesülnek. Emlékeztetőül, a korábbi határozatok indokai a következők voltak:






  a) | a közvetlen támogatás hiánya az IFP szintjén, amennyiben az IFP nonprofit kutatóközpont, amely nem folytat kereskedelmi tevékenységet. Az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdésének megfelelően az állami felsőoktatási intézmények vagy nonprofit állami kutatóintézetek által végzett kutatási és fejlesztési tevékenység állami finanszírozása főszabályként nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek hatálya alá; |
| --- | --- | --- |

(36)

Először is a Bizottság úgy vélte, hogy a korábbi határozataiban megállapított feltételek többé nem teljesülnek. Emlékeztetőül, a korábbi határozatok indokai a következők voltak:

a)

a közvetlen támogatás hiánya az IFP szintjén, amennyiben az IFP nonprofit kutatóközpont, amely nem folytat kereskedelmi tevékenységet. Az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdésének megfelelően az állami felsőoktatási intézmények vagy nonprofit állami kutatóintézetek által végzett kutatási és fejlesztési tevékenység állami finanszírozása főszabályként nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek hatálya alá;

| b) | az IFP kutatási eredményeit megszerző vállalkozások közvetett támogatásának hiánya, amennyiben az ezen eredmények átadásából származó lehetséges előny megkülönböztetésmentesen elérhető bármely vállalkozás számára. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az IFP négyféleképpen adta át kutatási eredményeit a vállalkozásoknak: nyilvános terjesztés, az IFP-nél felmerült tényleges költségen kiszámlázott szolgáltatásnyújtás, közös kutatás és licenciák értékesítése révén. A két utóbbi esetben úgy vélte, hogy amennyiben a vállalkozások nem viselik a kutatás minden költségét, úgy ez az előny megkülönböztetésmentesen elérhető bármely vállalkozás számára, azok illetőségétől függetlenül; |
| --- | --- |

b)

az IFP kutatási eredményeit megszerző vállalkozások közvetett támogatásának hiánya, amennyiben az ezen eredmények átadásából származó lehetséges előny megkülönböztetésmentesen elérhető bármely vállalkozás számára. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az IFP négyféleképpen adta át kutatási eredményeit a vállalkozásoknak: nyilvános terjesztés, az IFP-nél felmerült tényleges költségen kiszámlázott szolgáltatásnyújtás, közös kutatás és licenciák értékesítése révén. A két utóbbi esetben úgy vélte, hogy amennyiben a vállalkozások nem viselik a kutatás minden költségét, úgy ez az előny megkülönböztetésmentesen elérhető bármely vállalkozás számára, azok illetőségétől függetlenül;

| c) | az azon társaságoknak nyújtott közvetett támogatás hiánya, amelyekben az IFP részesedéssel rendelkezik, amennyiben az IFP ezekkel a vállalkozásokkal ugyanolyan feltételekkel működik együtt, mint más olyan vállalkozásokkal, amelyekben nincs részesedése. Más részvényesek érintettsége, az IFP-nek a kutatási területén tevékeny társaságokban fennálló kisebbségi részesedése és az e vállalkozásokkal és a tulajdonában nem álló vállalkozásokkal azonos feltételek mellett folytatott együttműködése okán a Bizottság megállapította, hogy ezek a vállalkozások nem részesülnek kedvezőbb bánásmódban. |
| --- | --- |

c)

az azon társaságoknak nyújtott közvetett támogatás hiánya, amelyekben az IFP részesedéssel rendelkezik, amennyiben az IFP ezekkel a vállalkozásokkal ugyanolyan feltételekkel működik együtt, mint más olyan vállalkozásokkal, amelyekben nincs részesedése. Más részvényesek érintettsége, az IFP-nek a kutatási területén tevékeny társaságokban fennálló kisebbségi részesedése és az e vállalkozásokkal és a tulajdonában nem álló vállalkozásokkal azonos feltételek mellett folytatott együttműködése okán a Bizottság megállapította, hogy ezek a vállalkozások nem részesülnek kedvezőbb bánásmódban.

| (37) | A Bizottság megállapította, hogy ezzel szemben 2001-től az IFP egyre strukturáltabb és egyre jelentősebb kereskedelmi lépéseket kezdeményezett az Axens finomítási és petrokémiai technológiai piacon történő megjelenésének köszönhetően, és a vele kötött kizárólagos kutatási és licencia-megállapodások következtében. Így ez a kereskedelmi leányvállalat, amelynek az IFP a többségi tulajdonosa, privilegizált hozzáféréssel rendelkezik az IFP-nek a tevékenységi területén folyatott K+F tevékenységeihez. Ebből következően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy az 1996. évi és 1998. évi határozatokat alátámasztó indokok többé nem állnak fenn, és hogy az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának első albekezdése már nem alkalmazható az Axens tevékenységi területén. Így a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett, az IFP és leányvállalata, az Axens javára szóló állami támogatás meglétét állapította meg. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megállapította, hogy ezzel szemben 2001-től az IFP egyre strukturáltabb és egyre jelentősebb kereskedelmi lépéseket kezdeményezett az Axens finomítási és petrokémiai technológiai piacon történő megjelenésének köszönhetően, és a vele kötött kizárólagos kutatási és licencia-megállapodások következtében. Így ez a kereskedelmi leányvállalat, amelynek az IFP a többségi tulajdonosa, privilegizált hozzáféréssel rendelkezik az IFP-nek a tevékenységi területén folyatott K+F tevékenységeihez. Ebből következően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy az 1996. évi és 1998. évi határozatokat alátámasztó indokok többé nem állnak fenn, és hogy az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának első albekezdése már nem alkalmazható az Axens tevékenységi területén. Így a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett, az IFP és leányvállalata, az Axens javára szóló állami támogatás meglétét állapította meg.

| (38) | Ezenfelül amennyiben az IFP többségi részesedéssel rendelkezik két másik kereskedelmi leányvállalatban, a Beicip-Franlabban és a Prosernat-ban, és amennyiben az IFP kizárólagos megállapodásokat kötött ezekkel a leányvállalatokkal, a Bizottság nem zárhatja ki a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás meglétét a Beicip-Franlab és a Prosernat leányvállalatok tevékenységi területén. |
| --- | --- |

(38)

Ezenfelül amennyiben az IFP többségi részesedéssel rendelkezik két másik kereskedelmi leányvállalatban, a Beicip-Franlabban és a Prosernat-ban, és amennyiben az IFP kizárólagos megállapodásokat kötött ezekkel a leányvállalatokkal, a Bizottság nem zárhatja ki a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás meglétét a Beicip-Franlab és a Prosernat leányvállalatok tevékenységi területén.

| (39) | Másodsorban a Bizottság a Szerződés különböző rendelkezéseinek fényében elemezte a támogatás összeegyeztethetőségét. Arra a megállapításra jutott, hogy a potenciális támogatás céljainak ismeretében azt csak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának, még közelebbről az 1996. évi K+F keretrendszernek a fényében lehet elemezni. A Franciaországtól kapott ilyen értelmű bizonyíték hiányában a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy teljesülnek-e a támogatás e rendelkezések címén történő engedélyezéséhez szükséges feltételek. |
| --- | --- |

(39)

Másodsorban a Bizottság a Szerződés különböző rendelkezéseinek fényében elemezte a támogatás összeegyeztethetőségét. Arra a megállapításra jutott, hogy a potenciális támogatás céljainak ismeretében azt csak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának, még közelebbről az 1996. évi K+F keretrendszernek a fényében lehet elemezni. A Franciaországtól kapott ilyen értelmű bizonyíték hiányában a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy teljesülnek-e a támogatás e rendelkezések címén történő engedélyezéséhez szükséges feltételek.

| (40) | A Bizottság tehát felszólította Franciaországot, hogy a következő pontok tekintetében tegye meg észrevételeit:






  a) | annak megállapításhoz szükséges tények, hogy az IFP és leányvállalatai milyen mértékben tekinthetők olyan különálló jogalanyoknak, amelyek kapcsolatai piaci logika szerint alakulnak; |
| --- | --- | --- |

(40)

A Bizottság tehát felszólította Franciaországot, hogy a következő pontok tekintetében tegye meg észrevételeit:

a)

annak megállapításhoz szükséges tények, hogy az IFP és leányvállalatai milyen mértékben tekinthetők olyan különálló jogalanyoknak, amelyek kapcsolatai piaci logika szerint alakulnak;

| b) | az IFP és leányvállalatai gazdasági és nem gazdasági tevékenységeinek egyértelmű elhatárolása a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelvvel (16) összhangban, hogy egyértelmű legyen, az állami támogatás milyen arányban érinti a csoport kereskedelmi tevékenységeit; |
| --- | --- |

b)

az IFP és leányvállalatai gazdasági és nem gazdasági tevékenységeinek egyértelmű elhatárolása a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelvvel (16) összhangban, hogy egyértelmű legyen, az állami támogatás milyen arányban érinti a csoport kereskedelmi tevékenységeit;

| c) | annak egyértelmű bemutatása, hogy az esetleges támogatások összeegyeztethetők a K+F-hez nyújtott támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal. |
| --- | --- |

c)

annak egyértelmű bemutatása, hogy az esetleges támogatások összeegyeztethetők a K+F-hez nyújtott támogatásokra vonatkozó közösségi szabályokkal.

4.   FRANCIAORSZÁGNAK A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT ÉRINTŐ ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A folyamatban lévő eljárás hátteréről

| (41) | Először is Franciaország kiemeli, hogy az IFP finanszírozási rendszere két bizottsági határozat tárgya is volt, amelyek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás hiányát állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

Először is Franciaország kiemeli, hogy az IFP finanszírozási rendszere két bizottsági határozat tárgya is volt, amelyek a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás hiányát állapították meg.

| (42) | Másodszor emlékeztet arra, hogy a 2001-es átszervezés az IFP finomítási és petrokémiai kereskedelmi tevékenységeinek a leányvállalatokhoz történő kiszervezését jelentette, amely tevékenységeket korábban részben az IFP ipari igazgatósága látta el, másrészt az IFP közvetett ellenőrzése alá tartozó Procatalyse társaság. Franciaország úgy véli, hogy ez az átszervezés az IFP tevékenységeinek az állam által ráruházott közfeladatra történő összpontosítását jelentette, amely közfeladat a kutatás és fejlesztés támogatása a szénhidrogének és új energetikai és környezetvédelmi technológiák területén. |
| --- | --- |

(42)

Másodszor emlékeztet arra, hogy a 2001-es átszervezés az IFP finomítási és petrokémiai kereskedelmi tevékenységeinek a leányvállalatokhoz történő kiszervezését jelentette, amely tevékenységeket korábban részben az IFP ipari igazgatósága látta el, másrészt az IFP közvetett ellenőrzése alá tartozó Procatalyse társaság. Franciaország úgy véli, hogy ez az átszervezés az IFP tevékenységeinek az állam által ráruházott közfeladatra történő összpontosítását jelentette, amely közfeladat a kutatás és fejlesztés támogatása a szénhidrogének és új energetikai és környezetvédelmi technológiák területén.

| (43) | Ezzel összefüggésben Franciaország úgy véli, hogy a 2001. évi levelek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentésnek minősülnek. Arra hivatkozik, hogy a 2001. március 5-én átadott levél tartalmaz egy tájékoztatót, egy kitöltött bejelentőlapot (17) és öt műszaki mellékletet, amelyek között szerepelt az ipari kutatási szerződés és a licenciamegállapodások is. Emlékeztet továbbá az ezt követő értekezletre (18) és információcserére (19), másfelől pedig rámutat arra, hogy kézhez vette a Bizottság 2001. május 7-i keltezésű átvételi elismervényét (20). Emlékeztet arra is, hogy kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy az átszervezési terv nem teszi kérdésessé a Bizottság által a korábbi határozataiban elfogadott elemzést. |
| --- | --- |

(43)

Ezzel összefüggésben Franciaország úgy véli, hogy a 2001. évi levelek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentésnek minősülnek. Arra hivatkozik, hogy a 2001. március 5-én átadott levél tartalmaz egy tájékoztatót, egy kitöltött bejelentőlapot (17) és öt műszaki mellékletet, amelyek között szerepelt az ipari kutatási szerződés és a licenciamegállapodások is. Emlékeztet továbbá az ezt követő értekezletre (18) és információcserére (19), másfelől pedig rámutat arra, hogy kézhez vette a Bizottság 2001. május 7-i keltezésű átvételi elismervényét (20). Emlékeztet arra is, hogy kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy az átszervezési terv nem teszi kérdésessé a Bizottság által a korábbi határozataiban elfogadott elemzést.

| (44) | Ebből következően Franciaország úgy véli, hogy a Bizottság 2001. június 19-én kelt, D/52473 levele, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy az IFP átszervezési terve megfelel az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékek 1998 és 2002 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1998. február 4-i határozatában rögzített feltételeknek, jogos elvárást teremtett. Emlékeztet arra, hogy ebben a levélben a Bizottság úgy vélte, hogy az átszervezési terv nem módosítja sem az IFP tevékenységeinek jellegét, sem a francia vállalkozások közösségi vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját az eljárások forgalmazásával kapcsolatos tevékenység tekintetében, és nem emelt kifogást a szerződéstervezetek ellen, különösen nem az elővásárlási jog ellen, amelyekről pedig tudott a Franciaországgal 2001. március 5-e óta folytatott levelezésből. Franciaország szerint tehát jogszerűen lehetett várni, hogy az Axens létrehozása és az IFP és az Axens közötti szerződések megkötése nem vezet állami támogatásokhoz. Franciaország arra hivatkozik, hogy az Axens létesítésére és az IFP és az Axens közötti szerződések megkötésére a Bizottsághoz 2001 márciusában benyújtott terv alapján került sor. |
| --- | --- |

(44)

Ebből következően Franciaország úgy véli, hogy a Bizottság 2001. június 19-én kelt, D/52473 levele, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy az IFP átszervezési terve megfelel az egyes kőolajtermékekre kivetett illetékek 1998 és 2002 közötti időszakra történő megújításáról szóló, 1998. február 4-i határozatában rögzített feltételeknek, jogos elvárást teremtett. Emlékeztet arra, hogy ebben a levélben a Bizottság úgy vélte, hogy az átszervezési terv nem módosítja sem az IFP tevékenységeinek jellegét, sem a francia vállalkozások közösségi vállalkozásokhoz viszonyított pozícióját az eljárások forgalmazásával kapcsolatos tevékenység tekintetében, és nem emelt kifogást a szerződéstervezetek ellen, különösen nem az elővásárlási jog ellen, amelyekről pedig tudott a Franciaországgal 2001. március 5-e óta folytatott levelezésből. Franciaország szerint tehát jogszerűen lehetett várni, hogy az Axens létrehozása és az IFP és az Axens közötti szerződések megkötése nem vezet állami támogatásokhoz. Franciaország arra hivatkozik, hogy az Axens létesítésére és az IFP és az Axens közötti szerződések megkötésére a Bizottsághoz 2001 márciusában benyújtott terv alapján került sor.

| (45) | Az ezt követő változásokat illetően, amelyekről a Bizottságot nem tájékoztatták, Franciaország a következő tényeket hozta fel. Egyrészről Franciaország szerint az, hogy az IFP 2001 végén 100 %-os befolyáshoz jutott a Prosernat-ban és az Axens-ban, nem az IFP, hanem független szereplők döntésének tudható be. Másfelől Franciaország megjegyzi, hogy a Bizottság a 2001. június 19-én kelt D/52473 sz. levelében a megkülönböztetésmentesség garanciájának tekintette azt a tényt, hogy az IFP az új jogalanyban legalább többségi részesedéssel rendelkezik. Másfelől Franciaország arra hivatkozik, hogy az IFP és a Prosernat közötti szerződések hasonlóak voltak az IFP és az Axens közötti szerződésekhez, ezért nem tartotta szükségesnek őket a Bizottsághoz továbbítani. Végül Franciaország úgy vélte, hogy nem szükséges továbbítani a Bizottsághoz az IFP és a Beicip-Franlab közötti szerződést sem, amennyiben ez a szerződés az IFP-nél felmerült összes költség fedezéséről rendelkezik. |
| --- | --- |

(45)

Az ezt követő változásokat illetően, amelyekről a Bizottságot nem tájékoztatták, Franciaország a következő tényeket hozta fel. Egyrészről Franciaország szerint az, hogy az IFP 2001 végén 100 %-os befolyáshoz jutott a Prosernat-ban és az Axens-ban, nem az IFP, hanem független szereplők döntésének tudható be. Másfelől Franciaország megjegyzi, hogy a Bizottság a 2001. június 19-én kelt D/52473 sz. levelében a megkülönböztetésmentesség garanciájának tekintette azt a tényt, hogy az IFP az új jogalanyban legalább többségi részesedéssel rendelkezik. Másfelől Franciaország arra hivatkozik, hogy az IFP és a Prosernat közötti szerződések hasonlóak voltak az IFP és az Axens közötti szerződésekhez, ezért nem tartotta szükségesnek őket a Bizottsághoz továbbítani. Végül Franciaország úgy vélte, hogy nem szükséges továbbítani a Bizottsághoz az IFP és a Beicip-Franlab közötti szerződést sem, amennyiben ez a szerződés az IFP-nél felmerült összes költség fedezéséről rendelkezik.

| (46) | Franciaország emlékeztet arra, hogy 2002. november 27-én kelt levelében tájékoztatta a Bizottságot az IFP finanszírozási módjának megváltozásáról. |
| --- | --- |

(46)

Franciaország emlékeztet arra, hogy 2002. november 27-én kelt levelében tájékoztatta a Bizottságot az IFP finanszírozási módjának megváltozásáról.

4.2.   A 80/723/EGK irányelv IFP általi tiszteletben tartásáról

| (47) | Franciaország úgy véli, hogy az elszámolások tevékenységenkénti elkülönítésének a 80/723/EGK irányelv 1. cikkében foglalt elvét betartották. E tekintetben arra hivatkozik, hogy az IFP költségvetését öt eredményközpontra alakították ki, egy „információs” feladatra és egy „feltáró kutatás” elnevezésű jogcímre bontva, ami lehetővé teszi az IFP különböző tevékenységeinek elhatárolását. |
| --- | --- |

(47)

Franciaország úgy véli, hogy az elszámolások tevékenységenkénti elkülönítésének a 80/723/EGK irányelv 1. cikkében foglalt elvét betartották. E tekintetben arra hivatkozik, hogy az IFP költségvetését öt eredményközpontra alakították ki, egy „információs” feladatra és egy „feltáró kutatás” elnevezésű jogcímre bontva, ami lehetővé teszi az IFP különböző tevékenységeinek elhatárolását.

| (48) | Ezenfelül Franciaország bemutatta a projektek eredményközpontokba történő besorolásának módját:






  a) | kompetenciaszerzési projektek, amelyeket gyakran más kutatóintézetekkel együtt dolgoznak ki, és amelyek célja új elgondolások kialakítása; |
| --- | --- | --- |

(48)

Ezenfelül Franciaország bemutatta a projektek eredményközpontokba történő besorolásának módját:

a)

kompetenciaszerzési projektek, amelyeket gyakran más kutatóintézetekkel együtt dolgoznak ki, és amelyek célja új elgondolások kialakítása;

| b) | ipari kutatási projektek, amelyeket az IFP vezet harmadik személyek közreműködésével vagy anélkül. A „feltárás–gyártás” eredményközpont tekintetében ezek olyan megoldások megtalálására irányulnak, amelyek módszerekhez, szoftverekhez, kémiai adalékanyagokhoz, berendezésekhez, eljárásokhoz és szakértelem megalapozásához vezethetnek. A „finomítás–petrokémia” eredményközpont tekintetében e projektek eljárások és termékek kifejlesztéséről szólnak, tüzelőanyagok, üzemanyagok, petrokémiai közvetítőanyagok bármilyen hozzáférhető szénforrásból történő előállítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

ipari kutatási projektek, amelyeket az IFP vezet harmadik személyek közreműködésével vagy anélkül. A „feltárás–gyártás” eredményközpont tekintetében ezek olyan megoldások megtalálására irányulnak, amelyek módszerekhez, szoftverekhez, kémiai adalékanyagokhoz, berendezésekhez, eljárásokhoz és szakértelem megalapozásához vezethetnek. A „finomítás–petrokémia” eredményközpont tekintetében e projektek eljárások és termékek kifejlesztéséről szólnak, tüzelőanyagok, üzemanyagok, petrokémiai közvetítőanyagok bármilyen hozzáférhető szénforrásból történő előállítása érdekében;

| c) | a „szakfelszerelések” projektek tárgya vizsgapadok, próbaberendezések, kísérleti létesítmények és hitelesítő gyűrűk kifejlesztése, valamint egyedi szoftverek bevezetése és adatbázis-kezelés; |
| --- | --- |

c)

a „szakfelszerelések” projektek tárgya vizsgapadok, próbaberendezések, kísérleti létesítmények és hitelesítő gyűrűk kifejlesztése, valamint egyedi szoftverek bevezetése és adatbázis-kezelés;

| d) | a „támogatási tevékenységek” projektek minőségi folyamatokra, programkövetésre és a szellemi tulajdonjogok kezelésére terjednek ki. |
| --- | --- |

d)

a „támogatási tevékenységek” projektek minőségi folyamatokra, programkövetésre és a szellemi tulajdonjogok kezelésére terjednek ki.

| (49) | Végezetül Franciaország információt szolgáltat az IFP analitikus könyvelési rendszeréről, amely lehetővé teszi az (állami költségvetési támogatáson kívüli) bevételek és kiadások projektenkénti elosztását az egyes eredményközpontokon belül. |
| --- | --- |

(49)

Végezetül Franciaország információt szolgáltat az IFP analitikus könyvelési rendszeréről, amely lehetővé teszi az (állami költségvetési támogatáson kívüli) bevételek és kiadások projektenkénti elosztását az egyes eredményközpontokon belül.

4.3.   Az IFP és a leányvállalatai közötti különbségtételről

| (50) | Franciaország vitatja a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül. Úgy véli, hogy az IFP és leányvállalatai különálló jogalanyok, amelyek eltérő feladatokat látnak el. |
| --- | --- |

(50)

Franciaország vitatja a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül. Úgy véli, hogy az IFP és leányvállalatai különálló jogalanyok, amelyek eltérő feladatokat látnak el.

| (51) | Először is Franciaország úgy véli, hogy az IFP kutatási tevékenysége közfeladat, amely egy nemzeti, közösségi és világszinten elismert elgondolásba illeszkedik, nevezetesen a szénhidrogén-ellátás biztonságának hosszú távú biztosításába. |
| --- | --- |

(51)

Először is Franciaország úgy véli, hogy az IFP kutatási tevékenysége közfeladat, amely egy nemzeti, közösségi és világszinten elismert elgondolásba illeszkedik, nevezetesen a szénhidrogén-ellátás biztonságának hosszú távú biztosításába.

| (52) | Másodsorban úgy véli, hogy a kapcsolt vállalkozásoknak a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (21) (a továbbiakban: kkv-ajánlás) szereplő fogalmára történő hivatkozás nem helytálló ebben az ügyben. Franciaország ezenfelül emlékeztet a közösségi ítélkezési gyakorlatra, amely szerint az a tény, hogy az anyavállalat 100 %-os részesedéssel rendelkezik a leányvállalatában, nem bizonyítja kellőképpen az anyavállalat általi ellenőrzés meglétét. Ezenfelül Franciaország rámutat arra, hogy egy kizárólagos megállapodás megléte nem az autonómia hiányára utal, és ha ez így lenne, a Szerződésnek a független vállalkozások közötti ilyen megállapodásokról szóló 81. cikke tárgytalan lenne. Végezetül Franciaország úgy véli, hogy az IFP-ről és az Axens-ról a piacon alkotott általános kép szükségképpen abból ered, hogy az Axens az IFP kutatásaiból származó termékeket forgalmazza, ezt a közös képet pedig el kell választani a magatartási autonómia hiányától. |
| --- | --- |

(52)

Másodsorban úgy véli, hogy a kapcsolt vállalkozásoknak a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (21) (a továbbiakban: kkv-ajánlás) szereplő fogalmára történő hivatkozás nem helytálló ebben az ügyben. Franciaország ezenfelül emlékeztet a közösségi ítélkezési gyakorlatra, amely szerint az a tény, hogy az anyavállalat 100 %-os részesedéssel rendelkezik a leányvállalatában, nem bizonyítja kellőképpen az anyavállalat általi ellenőrzés meglétét. Ezenfelül Franciaország rámutat arra, hogy egy kizárólagos megállapodás megléte nem az autonómia hiányára utal, és ha ez így lenne, a Szerződésnek a független vállalkozások közötti ilyen megállapodásokról szóló 81. cikke tárgytalan lenne. Végezetül Franciaország úgy véli, hogy az IFP-ről és az Axens-ról a piacon alkotott általános kép szükségképpen abból ered, hogy az Axens az IFP kutatásaiból származó termékeket forgalmazza, ezt a közös képet pedig el kell választani a magatartási autonómia hiányától.

| (53) | Harmadsorban Franciaország olyan tényeket hoz fel, amelyek az IFP leányvállalatai autonómiájának bizonyítására irányulnak. Rámutat arra, hogy valamennyi leányvállalat kidolgozza saját stratégiáját, és azt saját igazgatóságával hitelesítteti, amely igazgatóság nem kizárólag az IFP képviselőiből áll. Hozzáteszi, hogy az IFP és a leányvállalatai között kötött szerződések tiszteletben tartják az általános jog szabályait a szabályozott szerződések területén, és hogy ezen az alapon az IFP képviselője nem vesz részt a szavazásban, amennyiben az e szerződéseket érintő kérdésekről van szó; kijelenti, hogy mindegyik leányvállalatnak saját bizottságai vannak, és teljes igazgatási autonómiával rendelkeznek, a részvényesek ellenőrzése mellett, ami klasszikus reporting (jelentéstétel) keretében valósul meg. Ezenfelül Franciaország kifejti, hogy az IFP és leányvállalatai hierarchikusan és földrajzilag független pénzügyi és könyvelési szervezeti egységekkel rendelkeznek, amelyek különböző információs rendszerek és irányítás mellett működnek. Végül Franciaország hivatkozik arra a tényre, hogy az IFP leányvállalatai szabadon határozzák meg az általuk forgalmazott termékeket és szolgáltatásokat. E tekintetben Franciaország kifejti, hogy az Axens szabadon fogadhatja el vagy utasíthatja vissza az IFP által bemutatott munkákat, és több eljárási példát hoz fel, amelyben az Axens kutatási szükségleteit más szerződéses kapcsolatokból fedezte. |
| --- | --- |

(53)

Harmadsorban Franciaország olyan tényeket hoz fel, amelyek az IFP leányvállalatai autonómiájának bizonyítására irányulnak. Rámutat arra, hogy valamennyi leányvállalat kidolgozza saját stratégiáját, és azt saját igazgatóságával hitelesítteti, amely igazgatóság nem kizárólag az IFP képviselőiből áll. Hozzáteszi, hogy az IFP és a leányvállalatai között kötött szerződések tiszteletben tartják az általános jog szabályait a szabályozott szerződések területén, és hogy ezen az alapon az IFP képviselője nem vesz részt a szavazásban, amennyiben az e szerződéseket érintő kérdésekről van szó; kijelenti, hogy mindegyik leányvállalatnak saját bizottságai vannak, és teljes igazgatási autonómiával rendelkeznek, a részvényesek ellenőrzése mellett, ami klasszikus reporting (jelentéstétel) keretében valósul meg. Ezenfelül Franciaország kifejti, hogy az IFP és leányvállalatai hierarchikusan és földrajzilag független pénzügyi és könyvelési szervezeti egységekkel rendelkeznek, amelyek különböző információs rendszerek és irányítás mellett működnek. Végül Franciaország hivatkozik arra a tényre, hogy az IFP leányvállalatai szabadon határozzák meg az általuk forgalmazott termékeket és szolgáltatásokat. E tekintetben Franciaország kifejti, hogy az Axens szabadon fogadhatja el vagy utasíthatja vissza az IFP által bemutatott munkákat, és több eljárási példát hoz fel, amelyben az Axens kutatási szükségleteit más szerződéses kapcsolatokból fedezte.

4.4.   Az állami támogatás meglétéről

| (54) | Franciaország úgy véli, hogy az IFP mint nonprofit szervezet finanszírozása nem minősül állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(54)

Franciaország úgy véli, hogy az IFP mint nonprofit szervezet finanszírozása nem minősül állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdése értelmében.

| (55) | Először is Franciaország arra hivatkozik, hogy az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának második albekezdése szerint „amennyiben az állam által finanszírozott kutatási és fejlesztési tevékenységek eredményeit megkülönböztetésmentesen bocsátják a közösségi vállalkozások rendelkezésére, a Bizottság abból az elvből indul ki, hogy általában nem lehet a Szerződés 92. (későbbi 87.) cikke szerinti állami támogatásról beszélni”. |
| --- | --- |

(55)

Először is Franciaország arra hivatkozik, hogy az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának második albekezdése szerint „amennyiben az állam által finanszírozott kutatási és fejlesztési tevékenységek eredményeit megkülönböztetésmentesen bocsátják a közösségi vállalkozások rendelkezésére, a Bizottság abból az elvből indul ki, hogy általában nem lehet a Szerződés 92. (későbbi 87.) cikke szerinti állami támogatásról beszélni”.

| (56) | E tekintetben Franciaország rámutat, hogy az IFP számos tekintetben végez olyan kutatómunkát, amelynek eredményeit megkülönböztetésmentesen a közösségi vállalkozások rendelkezésére bocsátja. A tevékenységei eredményeihez való hozzáférés garantálására bevezetett eszközök között szerepel tudományos folyóirat, cikkírás, a munka konferenciákon történő bemutatása, a művek közzététele és internetre feltöltése, a tudományos egyesületekben való jelenlét, partnerségek kiépítése más kutatóközpontokkal és doktori képzés. |
| --- | --- |

(56)

E tekintetben Franciaország rámutat, hogy az IFP számos tekintetben végez olyan kutatómunkát, amelynek eredményeit megkülönböztetésmentesen a közösségi vállalkozások rendelkezésére bocsátja. A tevékenységei eredményeihez való hozzáférés garantálására bevezetett eszközök között szerepel tudományos folyóirat, cikkírás, a munka konferenciákon történő bemutatása, a művek közzététele és internetre feltöltése, a tudományos egyesületekben való jelenlét, partnerségek kiépítése más kutatóközpontokkal és doktori képzés.

| (57) | Franciaország kifejti, hogy a „feltárás–gyártás” eredményközpont kutatási költségvetésének háromnegyedét alapkutatási tevékenységre fordítják, amelyek eredményeit széles körben, megkülönböztetésmentesen terjesztik. Ami a „finomítás–petrokémia” eredményközpontot illeti, Franciaország rámutat arra, hogy számos kutatómunka eredményét tették közzé megkülönböztetésmentesen. |
| --- | --- |

(57)

Franciaország kifejti, hogy a „feltárás–gyártás” eredményközpont kutatási költségvetésének háromnegyedét alapkutatási tevékenységre fordítják, amelyek eredményeit széles körben, megkülönböztetésmentesen terjesztik. Ami a „finomítás–petrokémia” eredményközpontot illeti, Franciaország rámutat arra, hogy számos kutatómunka eredményét tették közzé megkülönböztetésmentesen.

| (58) | Másodsorban Franciaország úgy véli, hogy továbbra is helytálló a Bizottság 1996. és 1998. évi határozataiban foglalt indokolás, amely szerint „helyénvaló megállapítani, hogy az IFP, jóllehet nem mindig a kutatás tényleges költségét számlázza ki, nem alkalmaz megkülönböztetést azon vállalkozásokkal szemben, amelyeknek a mind az általa, mind az együttműködésben folytatott kutatások eredményeit átengedi”. |
| --- | --- |

(58)

Másodsorban Franciaország úgy véli, hogy továbbra is helytálló a Bizottság 1996. és 1998. évi határozataiban foglalt indokolás, amely szerint „helyénvaló megállapítani, hogy az IFP, jóllehet nem mindig a kutatás tényleges költségét számlázza ki, nem alkalmaz megkülönböztetést azon vállalkozásokkal szemben, amelyeknek a mind az általa, mind az együttműködésben folytatott kutatások eredményeit átengedi”.

| (59) | E tekintetben kiemeli, hogy a „feltárás–gyártás” területén az IFP ipari kutatómunkát végez számos ipari partner számára; ez megvalósulhat egyszerű együttműködés vagy számos ügyfelet tömörítő közös ipari projektek formájában („Joint Industrial Projects”), amelyekben bárki részt vehet. |
| --- | --- |

(59)

E tekintetben kiemeli, hogy a „feltárás–gyártás” területén az IFP ipari kutatómunkát végez számos ipari partner számára; ez megvalósulhat egyszerű együttműködés vagy számos ügyfelet tömörítő közös ipari projektek formájában („Joint Industrial Projects”), amelyekben bárki részt vehet.

| (60) | A finomítási és petrokémiai piacot illetően Franciaország véleménye szerint az IFP által az Axens rendelkezésére bocsátott munkákért kifizetett összegek megfelelnek a piaci feltételeknek. E pénzügyi ellentételezéshez Franciaország hozzáadja az Axens-nál az e kutatómunkák hasznosításához szükséges, kiegészítő feladatok megvalósítása során felmerült költségeket, valamint az Axens által viselt, az IFP technológiáin és termékein kívüli technológiák és termékek használatához fűződő költségeket. Franciaország szerint az, hogy forgalma jelentős hányadát kutatási tevékenységre fordította, határozottan arra utal, hogy az Axens az IFP által a számára elvégzett kutatómunkák révén semmiféle versenyelőnyhöz nem juthatott. Franciaország bizonyítja, hogy az Axens által a kutatási tevékenységeire fordított összegek egyértelműen magasabbak az ágazati átlagnál. |
| --- | --- |

(60)

A finomítási és petrokémiai piacot illetően Franciaország véleménye szerint az IFP által az Axens rendelkezésére bocsátott munkákért kifizetett összegek megfelelnek a piaci feltételeknek. E pénzügyi ellentételezéshez Franciaország hozzáadja az Axens-nál az e kutatómunkák hasznosításához szükséges, kiegészítő feladatok megvalósítása során felmerült költségeket, valamint az Axens által viselt, az IFP technológiáin és termékein kívüli technológiák és termékek használatához fűződő költségeket. Franciaország szerint az, hogy forgalma jelentős hányadát kutatási tevékenységre fordította, határozottan arra utal, hogy az Axens az IFP által a számára elvégzett kutatómunkák révén semmiféle versenyelőnyhöz nem juthatott. Franciaország bizonyítja, hogy az Axens által a kutatási tevékenységeire fordított összegek egyértelműen magasabbak az ágazati átlagnál.

| (61) | Másfelől Franciaország megerősíti, hogy az Axens elővásárlási joga ellenére a „finomítás–gyártás” eredményközpont által folytatott számos kutatómunka különböző államokból származó, különböző ipari partnerek javát szolgálta. |
| --- | --- |

(61)

Másfelől Franciaország megerősíti, hogy az Axens elővásárlási joga ellenére a „finomítás–gyártás” eredményközpont által folytatott számos kutatómunka különböző államokból származó, különböző ipari partnerek javát szolgálta.

| (62) | Franciaország megállapítja tehát, hogy az IFP állam általi támogatása nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, és hogy az IFP leányvállalatai nem szereznek előnyt azáltal, hogy hozzáférnek az IFP által számukra folytatott kutatások eredményeihez. |
| --- | --- |

(62)

Franciaország megállapítja tehát, hogy az IFP állam általi támogatása nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, és hogy az IFP leányvállalatai nem szereznek előnyt azáltal, hogy hozzáférnek az IFP által számukra folytatott kutatások eredményeihez.

4.5.   Az esetleges állami támogatás Szerződéssel való összeegyeztethetőségéről

| (63) | Franciaország rámutat, hogy amennyiben az állam által az IFP-nek nyújtott támogatást az Axens javára szóló állami támogatásnak kellene tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ez a támogatás mindenképpen összeegyeztethető lenne a közös piaccal. Franciaország olyan tényekre hivatkozik, amelyek igazolják, hogy a támogatást a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés alkalmazásával összeegyeztethetőnek lehet tekinteni a Szerződéssel. |
| --- | --- |

(63)

Franciaország rámutat, hogy amennyiben az állam által az IFP-nek nyújtott támogatást az Axens javára szóló állami támogatásnak kellene tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ez a támogatás mindenképpen összeegyeztethető lenne a közös piaccal. Franciaország olyan tényekre hivatkozik, amelyek igazolják, hogy a támogatást a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés alkalmazásával összeegyeztethetőnek lehet tekinteni a Szerződéssel.

| (64) | Először is Franciaország úgy véli, hogy az Axens ipari kutatómunkáinak állam általi finanszírozása nem haladja meg az 1996. évi K+F keretrendszerben foglalt felső határt. E tekintetben közli az IFP által az Axens-nal folytatott ipari kutatásra fordított költségek összegét és az Axens által folyósított pénzügyi ellentételezés összegét [...] (15). |
| --- | --- |

(64)

Először is Franciaország úgy véli, hogy az Axens ipari kutatómunkáinak állam általi finanszírozása nem haladja meg az 1996. évi K+F keretrendszerben foglalt felső határt. E tekintetben közli az IFP által az Axens-nal folytatott ipari kutatásra fordított költségek összegét és az Axens által folyósított pénzügyi ellentételezés összegét [...] (15).

| (65) | Másodsorban Franciaország rámutat, hogy az Axens-nak nyújtott potenciális támogatás ösztönző erővel bír. E tekintetben bemutatja azokat a statisztikákat, amelyek növekedést mutatnak az Axens által a K+F személyzettel kapcsolatos, K+F-re fordított költségek összege, valamint a belső kiadásoknak a forgalomhoz viszonyított aránya tekintetében. Ezenfelül Franciaország hivatkozik az Axens egyes olyan projektjeire, amelyekre az IFP támogatása nélkül nem kerülhetett volna sor. Végül Franciaország azzal érvel, hogy az Axens valamennyi versenytársa, különösen az amerikaiak, jelentős állami támogatásban részesülnek. |
| --- | --- |

(65)

Másodsorban Franciaország rámutat, hogy az Axens-nak nyújtott potenciális támogatás ösztönző erővel bír. E tekintetben bemutatja azokat a statisztikákat, amelyek növekedést mutatnak az Axens által a K+F személyzettel kapcsolatos, K+F-re fordított költségek összege, valamint a belső kiadásoknak a forgalomhoz viszonyított aránya tekintetében. Ezenfelül Franciaország hivatkozik az Axens egyes olyan projektjeire, amelyekre az IFP támogatása nélkül nem kerülhetett volna sor. Végül Franciaország azzal érvel, hogy az Axens valamennyi versenytársa, különösen az amerikaiak, jelentős állami támogatásban részesülnek.

| (66) | Végezetül Franciaország emlékeztet az innovációhoz és a K+F-hez nyújtott állami támogatások stratégiai jelentőségére, amit a Bizottság is elismert a lisszaboni stratégia elindításával, és amely megjelent az állami támogatásokról szóló cselekvési tervben is. |
| --- | --- |

(66)

Végezetül Franciaország emlékeztet az innovációhoz és a K+F-hez nyújtott állami támogatások stratégiai jelentőségére, amit a Bizottság is elismert a lisszaboni stratégia elindításával, és amely megjelent az állami támogatásokról szóló cselekvési tervben is.

5.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

5.1.   A panasz tartalma az eljárás megindításakor

| (67) | A panaszos a hátrányos kereskedelmi következményektől félve nem szeretné, ha személyazonossága nyilvánosságra kerülne. A panaszos úgy véli, hogy érdekeit közvetlenül sérti a Franciaország által az IFP-nek és/vagy leányvállalatának, az Axens-nak közvetlenül nyújtott támogatás. 2001-es létrehozása óta az Axens, a panaszos versenytársa agresszív kereskedelmi politikát folytatott a teljes mértékben anyavállalata, az IFP által folytatott K+F tevékenységnek köszönhetően kifejlesztett technológiák licenciája területén. |
| --- | --- |

(67)

A panaszos a hátrányos kereskedelmi következményektől félve nem szeretné, ha személyazonossága nyilvánosságra kerülne. A panaszos úgy véli, hogy érdekeit közvetlenül sérti a Franciaország által az IFP-nek és/vagy leányvállalatának, az Axens-nak közvetlenül nyújtott támogatás. 2001-es létrehozása óta az Axens, a panaszos versenytársa agresszív kereskedelmi politikát folytatott a teljes mértékben anyavállalata, az IFP által folytatott K+F tevékenységnek köszönhetően kifejlesztett technológiák licenciája területén.

| (68) | A panasz az IFP egyedi tevékenységi területeire összpontosít, azaz a finomítási technológiákra és katalizátorokra, a gázfeldolgozásra és a petrokémiai termelésre, valamint az Axens e területeken folytatott licenctevékenységére. A panaszos úgy véli, hogy az Axens ezeken a területeken közvetlen versenyben áll a piac más szereplőivel, ám anélkül, hogy fedeznie kellene a K+F költségeket, mivel az Axens az IFP által az állam pénzügyi támogatásának köszönhetően kifejlesztett technológiák kizárólagos forgalmazója. Ezenfelül a panaszos szerint az IFP/Axens egységnek módjában áll olyan K+F tevékenység folytatása, amely nem lenne jövedelmező a nem támogatott szereplők számára. |
| --- | --- |

(68)

A panasz az IFP egyedi tevékenységi területeire összpontosít, azaz a finomítási technológiákra és katalizátorokra, a gázfeldolgozásra és a petrokémiai termelésre, valamint az Axens e területeken folytatott licenctevékenységére. A panaszos úgy véli, hogy az Axens ezeken a területeken közvetlen versenyben áll a piac más szereplőivel, ám anélkül, hogy fedeznie kellene a K+F költségeket, mivel az Axens az IFP által az állam pénzügyi támogatásának köszönhetően kifejlesztett technológiák kizárólagos forgalmazója. Ezenfelül a panaszos szerint az IFP/Axens egységnek módjában áll olyan K+F tevékenység folytatása, amely nem lenne jövedelmező a nem támogatott szereplők számára.

| (69) | A panaszos úgy véli, hogy az állami támogatási elemek egyértelműen azonosíthatók az állam által az IFP-nek nyújtott közvetlen támogatásban, az Axens kereskedelmi leányvállalat IFP általi létrehozásában és tőkésítésében, az IFP finomítási és petrokémiai részlegének finanszírozásában, amelynek kizárólagos forgalmazója az Axens, valamint az IFP által az Axens-nak adott kizárólagos technológiai licenciákban. |
| --- | --- |

(69)

A panaszos úgy véli, hogy az állami támogatási elemek egyértelműen azonosíthatók az állam által az IFP-nek nyújtott közvetlen támogatásban, az Axens kereskedelmi leányvállalat IFP általi létrehozásában és tőkésítésében, az IFP finomítási és petrokémiai részlegének finanszírozásában, amelynek kizárólagos forgalmazója az Axens, valamint az IFP által az Axens-nak adott kizárólagos technológiai licenciákban.

| (70) | A panaszos úgy véli, hogy az IFP és az Axens tevékenységeinek jelenlegi állami finanszírozása, amelyet nem jelentettek be a Bizottságnál, és amelyről egyetlen korábbi bizottsági határozat sem szól, jogellenes állami támogatásnak minősül. E tekintetben a panaszos hangsúlyozza a korábbi bizottsági határozatok következtetései és az IFP és az Axens jelenlegi helyzete közötti ténybeli különbségeket, azaz hogy:






  — | az Axens leányvállalat kereskedelmi jogalany, |
| --- | --- | --- |

(70)

A panaszos úgy véli, hogy az IFP és az Axens tevékenységeinek jelenlegi állami finanszírozása, amelyet nem jelentettek be a Bizottságnál, és amelyről egyetlen korábbi bizottsági határozat sem szól, jogellenes állami támogatásnak minősül. E tekintetben a panaszos hangsúlyozza a korábbi bizottsági határozatok következtetései és az IFP és az Axens jelenlegi helyzete közötti ténybeli különbségeket, azaz hogy:

—

az Axens leányvállalat kereskedelmi jogalany,

| — | az Axens kizárólagos vagy privilegizált hozzáféréssel rendelkezik az IFP szolgáltatásaihoz, illetve kutatási eredményeihez, |
| --- | --- |

—

az Axens kizárólagos vagy privilegizált hozzáféréssel rendelkezik az IFP szolgáltatásaihoz, illetve kutatási eredményeihez,

| — | az IFP 100 %-os részesedéssel rendelkezik az Axens-ban, |
| --- | --- |

—

az IFP 100 %-os részesedéssel rendelkezik az Axens-ban,

| — | a technológiák piacán a gazdasági szereplők nagy többsége nem kap támogatást, így a panaszos sem. Az IFP/Axens egység támogatott tevékenységei ártorzuláshoz vezetnek. |
| --- | --- |

—

a technológiák piacán a gazdasági szereplők nagy többsége nem kap támogatást, így a panaszos sem. Az IFP/Axens egység támogatott tevékenységei ártorzuláshoz vezetnek.

| (71) | Ennélfogva a panaszos úgy véli, hogy az IFP jelentősen eltér az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjában szereplő nonprofit állami kutatóintézet modelljétől, leányvállalata, az Axens kereskedelmi tevékenységeinek területét illetően. A panaszos úgy véli, hogy az IFP és az Axens éppenséggel egyetlen gazdasági egységnek tekinthető, amely a piacon más gazdasági szereplők közvetlen versenytársaként lép fel. A panaszos szerint többek között az alábbiakban felsorolt tényezők is arra mutatnak, hogy az IFP-t és az Axens-t egyetlen gazdasági egységnek és így a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak kell tekinteni:






  — | az IFP 100 %-os részesedéssel rendelkezik az Axens-ban, |
| --- | --- | --- |

(71)

Ennélfogva a panaszos úgy véli, hogy az IFP jelentősen eltér az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjában szereplő nonprofit állami kutatóintézet modelljétől, leányvállalata, az Axens kereskedelmi tevékenységeinek területét illetően. A panaszos úgy véli, hogy az IFP és az Axens éppenséggel egyetlen gazdasági egységnek tekinthető, amely a piacon más gazdasági szereplők közvetlen versenytársaként lép fel. A panaszos szerint többek között az alábbiakban felsorolt tényezők is arra mutatnak, hogy az IFP-t és az Axens-t egyetlen gazdasági egységnek és így a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak kell tekinteni:

—

az IFP 100 %-os részesedéssel rendelkezik az Axens-ban,

| — | az IFP aktív részvényesként vesz részt a leányvállalatai stratégiájának meghatározásában, |
| --- | --- |

—

az IFP aktív részvényesként vesz részt a leányvállalatai stratégiájának meghatározásában,

| — | az Axens és az IFP személyzete együtt keresi fel a potenciális ügyfeleket, |
| --- | --- |

—

az Axens és az IFP személyzete együtt keresi fel a potenciális ügyfeleket,

| — | az Axens az IFP technológiáival összefüggésben használja saját nevét (amint azt az Axens-nak az IFP logóját is magában foglaló logója tanúsítja). |
| --- | --- |

—

az Axens az IFP technológiáival összefüggésben használja saját nevét (amint azt az Axens-nak az IFP logóját is magában foglaló logója tanúsítja).

| (72) | A francia állam által az IFP/Axens egységnek a finomítási, a gázfeldolgozási és a petrokémiai technológiák területén folytatott kutatás finanszírozására nyújtott források állami forrásnak minősülnek. A panaszos becslése szerint az IFP által e területnek szentelt K+F kiadások körülbelül 100 millió EUR-t tesznek ki, míg az Axens e költségeknek legfeljebb felét téríti meg anyavállalatának. A panaszos ebből következően úgy véli, hogy az IFP/Axens egység javára nyújtott támogatás évi 50 millió EUR. |
| --- | --- |

(72)

A francia állam által az IFP/Axens egységnek a finomítási, a gázfeldolgozási és a petrokémiai technológiák területén folytatott kutatás finanszírozására nyújtott források állami forrásnak minősülnek. A panaszos becslése szerint az IFP által e területnek szentelt K+F kiadások körülbelül 100 millió EUR-t tesznek ki, míg az Axens e költségeknek legfeljebb felét téríti meg anyavállalatának. A panaszos ebből következően úgy véli, hogy az IFP/Axens egység javára nyújtott támogatás évi 50 millió EUR.

| (73) | A panaszos szerint a versenyelőny abból ered, hogy az IFP/Axens egységnek nem kell a K+F költségek összességét állnia, és hogy ebből következően a piaci ár csökkentése irányában gyakorolhat nyomást az érintett területeken. A panaszos úgy véli, hogy az ilyen előny más piaci szereplők félreállításának kockázatával jár. |
| --- | --- |

(73)

A panaszos szerint a versenyelőny abból ered, hogy az IFP/Axens egységnek nem kell a K+F költségek összességét állnia, és hogy ebből következően a piaci ár csökkentése irányában gyakorolhat nyomást az érintett területeken. A panaszos úgy véli, hogy az ilyen előny más piaci szereplők félreállításának kockázatával jár.

| (74) | A panaszos szerint a technológiák piaca világpiac, de legalábbis európai léptékű. Az IFP/Axens egységnek juttatott állami támogatás tehát érinti a Közösségen belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(74)

A panaszos szerint a technológiák piaca világpiac, de legalábbis európai léptékű. Az IFP/Axens egységnek juttatott állami támogatás tehát érinti a Közösségen belüli kereskedelmet.

| (75) | Ebből következően a panaszos úgy véli, hogy az IFP/Axens egység számára nyújtott állami támogatás egyértelműen a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás. |
| --- | --- |

(75)

Ebből következően a panaszos úgy véli, hogy az IFP/Axens egység számára nyújtott állami támogatás egyértelműen a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás.

| (76) | A panaszos arra hivatkozik, hogy amennyiben a finomítási technológiák fejlesztése olyan piacközeli tevékenység, amelynek eredményei közvetlenül forgalmazhatók, ez a tevékenység nem tartozik az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott prekompetitív tevékenység fogalmi körébe. Ennélfogva ez az IFP/Axens egységnek nyújtott támogatás működési támogatás, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés állami támogatási szabályaival. |
| --- | --- |

(76)

A panaszos arra hivatkozik, hogy amennyiben a finomítási technológiák fejlesztése olyan piacközeli tevékenység, amelynek eredményei közvetlenül forgalmazhatók, ez a tevékenység nem tartozik az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott prekompetitív tevékenység fogalmi körébe. Ennélfogva ez az IFP/Axens egységnek nyújtott támogatás működési támogatás, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés állami támogatási szabályaival.

| (77) | A panaszos hangsúlyozza, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, hogy az IFP/Axens egység tevékenységei prekompetitív fejlesztési tevékenységek, a támogatás akkor is meghaladná az 1996. évi K+F keretrendszerben e tevékenységekre meghatározott megengedett felső határt, amely 25 %, és túllépheti az ipari kutatásra előírt 50 %-os felső határt is. |
| --- | --- |

(77)

A panaszos hangsúlyozza, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, hogy az IFP/Axens egység tevékenységei prekompetitív fejlesztési tevékenységek, a támogatás akkor is meghaladná az 1996. évi K+F keretrendszerben e tevékenységekre meghatározott megengedett felső határt, amely 25 %, és túllépheti az ipari kutatásra előírt 50 %-os felső határt is.

| (78) | Ha feltételezhető is, hogy az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési tevékenységekről van szó, a panaszos úgy véli, hogy a támogatás ösztönző hatása is vitatható. A panaszos szerint az IFP/Axens egységnek nyújtott támogatás visszatartja a többi piaci szereplőt attól, hogy a K+F-be befektessen e területeken, amennyiben bevételüket egy állami támogatás megléte befolyásolja, és e bevételből nem tudják fedezni a K+F költségeit. |
| --- | --- |

(78)

Ha feltételezhető is, hogy az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési tevékenységekről van szó, a panaszos úgy véli, hogy a támogatás ösztönző hatása is vitatható. A panaszos szerint az IFP/Axens egységnek nyújtott támogatás visszatartja a többi piaci szereplőt attól, hogy a K+F-be befektessen e területeken, amennyiben bevételüket egy állami támogatás megléte befolyásolja, és e bevételből nem tudják fedezni a K+F költségeit.

| (79) | A panaszos ebből következően megállapítja, hogy az IFP/Axens egységnek nyújtott állami támogatás jogellenes, és összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(79)

A panaszos ebből következően megállapítja, hogy az IFP/Axens egységnek nyújtott állami támogatás jogellenes, és összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

5.2.   Az Axens által előadott észrevételek

| (80) | Az Axens először is emlékeztet arra, hogy 2001-ben azért jött létre, hogy egyetlen, kereskedelmi jogi személyben egyesítse az IFP finomítási és petrokémiai eljárásokkal kapcsolatos tevékenységét és a katalizátorgyártással foglalkozó leányvállalat tevékenységét. A társaság rámutat, hogy rendelkezik mindazokkal a (pénzügyi, jogi, humánerőforrással kapcsolatos) funkciókkal, amelyek lehetővé teszik számára, hogy tevékenységét teljes autonómiáját megtartva folytassa, valamint hogy mindennapi irányítását saját vezetősége látja el az elnök-vezérigazgató felelősségére. Úgy véli, hogy a döntések csak nagyon korlátozott számban kerülnek az igazgatóság elé, és hogy részvényese széleskörű autonómiát ruházott a vezetőségre a kereskedelmi és ipari döntéshozatal tekintetében. Vitatja tehát a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül. |
| --- | --- |

(80)

Az Axens először is emlékeztet arra, hogy 2001-ben azért jött létre, hogy egyetlen, kereskedelmi jogi személyben egyesítse az IFP finomítási és petrokémiai eljárásokkal kapcsolatos tevékenységét és a katalizátorgyártással foglalkozó leányvállalat tevékenységét. A társaság rámutat, hogy rendelkezik mindazokkal a (pénzügyi, jogi, humánerőforrással kapcsolatos) funkciókkal, amelyek lehetővé teszik számára, hogy tevékenységét teljes autonómiáját megtartva folytassa, valamint hogy mindennapi irányítását saját vezetősége látja el az elnök-vezérigazgató felelősségére. Úgy véli, hogy a döntések csak nagyon korlátozott számban kerülnek az igazgatóság elé, és hogy részvényese széleskörű autonómiát ruházott a vezetőségre a kereskedelmi és ipari döntéshozatal tekintetében. Vitatja tehát a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül.

| (81) | Másodsorban az Axens emlékeztet arra, hogy a 2001-es átszervezésre a Bizottság által kifejezetten jóváhagyott terv szerint került sor. Úgy véli, hogy jogosan bízhatott e jogi és pénzügyi keret megbízhatóságában, és ennek megkérdőjelezése súlyosan gátolná fejlődését. |
| --- | --- |

(81)

Másodsorban az Axens emlékeztet arra, hogy a 2001-es átszervezésre a Bizottság által kifejezetten jóváhagyott terv szerint került sor. Úgy véli, hogy jogosan bízhatott e jogi és pénzügyi keret megbízhatóságában, és ennek megkérdőjelezése súlyosan gátolná fejlődését.

| (82) | Harmadsorban az Axens arra hivatkozik, hogy a finomítási és petrokémiai technológiák és katalizátorok piacának legtöbb szereplője a belső és a partnerségben folytatott kutatás valamely kombinációját alkalmazza. A Criterion társaság, a Shell leányvállalata, hozzáférhet a Shell kutatásaihoz, az ABB Lummus megállapodást köthet a Chevrinnal és a Shellel, az UOP a Totallal és más szereplőkkel, az Albermale pedig az ExxonMobillal. Az Axens rámutat, hogy az IFP-vel folytatott együttműködése beleilleszkedik ebbe a rendszerbe és kialakítására a három kutatási és licenciaszerződés révén átlátható módon került sor. Ez utóbbiak a felek álláspontja szerint klasszikus kereskedelmi logikát követnek. Az Axens véleménye szerint a tény, hogy forgalmának a kutatási kiadásokra szentelt része hasonló a versenytársai által vállalt terhekhez, még inkább azt bizonyítja, hogy az Axens semmilyen előnyben nem részesül az IFP-vel fenntartott kapcsolataiból. |
| --- | --- |

(82)

Harmadsorban az Axens arra hivatkozik, hogy a finomítási és petrokémiai technológiák és katalizátorok piacának legtöbb szereplője a belső és a partnerségben folytatott kutatás valamely kombinációját alkalmazza. A Criterion társaság, a Shell leányvállalata, hozzáférhet a Shell kutatásaihoz, az ABB Lummus megállapodást köthet a Chevrinnal és a Shellel, az UOP a Totallal és más szereplőkkel, az Albermale pedig az ExxonMobillal. Az Axens rámutat, hogy az IFP-vel folytatott együttműködése beleilleszkedik ebbe a rendszerbe és kialakítására a három kutatási és licenciaszerződés révén átlátható módon került sor. Ez utóbbiak a felek álláspontja szerint klasszikus kereskedelmi logikát követnek. Az Axens véleménye szerint a tény, hogy forgalmának a kutatási kiadásokra szentelt része hasonló a versenytársai által vállalt terhekhez, még inkább azt bizonyítja, hogy az Axens semmilyen előnyben nem részesül az IFP-vel fenntartott kapcsolataiból.

| (83) | Végül az Axens kiemeli, hogy nagyon tekintélyes gazdasági szereplőkkel áll versenyben, akiket szintén aktívan támogat származási államuk. Az Egyesült Államokban a Department of Energy (Energiaügyi Minisztérium) ugyanis több száz millió dolláros költségvetést szán projektek támogatására. |
| --- | --- |

(83)

Végül az Axens kiemeli, hogy nagyon tekintélyes gazdasági szereplőkkel áll versenyben, akiket szintén aktívan támogat származási államuk. Az Egyesült Államokban a Department of Energy (Energiaügyi Minisztérium) ugyanis több száz millió dolláros költségvetést szán projektek támogatására.

5.3.   Az UOP által előadott észrevételek

| (84) | Az UOP Limited társaság székhelye az Egyesült Királyságban található. A társaság két telephellyel rendelkezik az Egyesült Királyságban és Olaszországban, és tizenhét tagállamban folytat tevékenységet. Ez a társaság olyan eljárások megtervezésével, kivitelezésével, engedélyezésével és szolgáltatásával foglalkozik, mint amilyen a kőolaj átalakítása, a tiszta tüzelőanyagok gyártása, a tüzelőanyagok kéntelenítése és a petrokémiai technológiák. Ezenfelül katalizátorokat, molekuláris szűrőket, abszorbenseket és más egyedi berendezéseket gyárt. |
| --- | --- |

(84)

Az UOP Limited társaság székhelye az Egyesült Királyságban található. A társaság két telephellyel rendelkezik az Egyesült Királyságban és Olaszországban, és tizenhét tagállamban folytat tevékenységet. Ez a társaság olyan eljárások megtervezésével, kivitelezésével, engedélyezésével és szolgáltatásával foglalkozik, mint amilyen a kőolaj átalakítása, a tiszta tüzelőanyagok gyártása, a tüzelőanyagok kéntelenítése és a petrokémiai technológiák. Ezenfelül katalizátorokat, molekuláris szűrőket, abszorbenseket és más egyedi berendezéseket gyárt.

| (85) | Az UOP és az IFP/Axens egység az üzemanyag-gyártási és kéntelenítési technológiák, az aromás szénhidrogének előállításával és kivonásával kapcsolatos technológiák területén, valamint a katalizátorok területén a tiszta tüzelőanyagok gyártási eljárásainak széles skáláját illetően állnak versenyben. Az UOP kedvezően fogadja az IFP-nek folyósított állami támogatásokkal szembeni hivatalos vizsgálati eljárás megindítását, és egyetért a Bizottság megállapításainak többségével. |
| --- | --- |

(85)

Az UOP és az IFP/Axens egység az üzemanyag-gyártási és kéntelenítési technológiák, az aromás szénhidrogének előállításával és kivonásával kapcsolatos technológiák területén, valamint a katalizátorok területén a tiszta tüzelőanyagok gyártási eljárásainak széles skáláját illetően állnak versenyben. Az UOP kedvezően fogadja az IFP-nek folyósított állami támogatásokkal szembeni hivatalos vizsgálati eljárás megindítását, és egyetért a Bizottság megállapításainak többségével.

| (86) | Először is az UOP az IFP tevékenységeinek egyértelmű fejlődését észlelte az elmúlt években. Az IFP így oly módon szervezett át egy viszonylag jelentéktelen és minden társaság számára nyitva álló licenciatevékenységet, hogy közvetlenül versenybe került az eljárások piacán működő magánszereplőkkel. Az UOP emlékeztet arra, hogy a közösségi ítélkezési gyakorlat megköveteli, hogy amint egy állam gazdasági szereplőként kíván fellépni, ezt olyan feltételek mellett kell tennie, mint egy magánszereplőnek. Az UOP társaság e tekintetben úgy véli, hogy az elmúlt három évben megjelenő több mint 555 millió EUR-s működési hiány nem elfogadható egy átlagos részvényes számára. |
| --- | --- |

(86)

Először is az UOP az IFP tevékenységeinek egyértelmű fejlődését észlelte az elmúlt években. Az IFP így oly módon szervezett át egy viszonylag jelentéktelen és minden társaság számára nyitva álló licenciatevékenységet, hogy közvetlenül versenybe került az eljárások piacán működő magánszereplőkkel. Az UOP emlékeztet arra, hogy a közösségi ítélkezési gyakorlat megköveteli, hogy amint egy állam gazdasági szereplőként kíván fellépni, ezt olyan feltételek mellett kell tennie, mint egy magánszereplőnek. Az UOP társaság e tekintetben úgy véli, hogy az elmúlt három évben megjelenő több mint 555 millió EUR-s működési hiány nem elfogadható egy átlagos részvényes számára.

| (87) | Ezzel összefüggésben az UOP arra kérte a Bizottságot, hogy bocsásson ki Franciaország tekintetében egy, az IFP-nek nyújtott állami támogatásokat felfüggesztő rendelkezést az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (22) 11. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(87)

Ezzel összefüggésben az UOP arra kérte a Bizottságot, hogy bocsásson ki Franciaország tekintetében egy, az IFP-nek nyújtott állami támogatásokat felfüggesztő rendelkezést az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (22) 11. cikkével összhangban.

| (88) | Másodszor az UOP úgy véli, hogy az a tény, hogy az IFP/Axens egységnek nem kell fedeznie az összes K+F kiadást, nem csak azt tette lehetővé a számára, hogy jelentős piaci részesedést szerezzen a finomítási és petrokémiai technológiák piacán, hanem azt is, hogy a versenytársai jövedelmezőségét fenyegesse. Ezenfelül az UOP arra hivatkozik, hogy a piac közelsége és az IFP/Axens egység K+F tevékenységeinek csekély mértéke a támogatás ösztönző hatásának hiányára utalnak. Végül az UOP úgy véli, hogy a támogatás esetleges hasznát nagymértékben ellensúlyozza a magánszereplők félreállításának kockázata az érintett piacokon, minthogy az UOP úgy véli, hogy középtávon a magánszereplőknek csökkenteniük kell K+F kiadásaikat, hogy versenyképesek maradjanak egy nagymértékben támogatott versenytárssal szemben. |
| --- | --- |

(88)

Másodszor az UOP úgy véli, hogy az a tény, hogy az IFP/Axens egységnek nem kell fedeznie az összes K+F kiadást, nem csak azt tette lehetővé a számára, hogy jelentős piaci részesedést szerezzen a finomítási és petrokémiai technológiák piacán, hanem azt is, hogy a versenytársai jövedelmezőségét fenyegesse. Ezenfelül az UOP arra hivatkozik, hogy a piac közelsége és az IFP/Axens egység K+F tevékenységeinek csekély mértéke a támogatás ösztönző hatásának hiányára utalnak. Végül az UOP úgy véli, hogy a támogatás esetleges hasznát nagymértékben ellensúlyozza a magánszereplők félreállításának kockázata az érintett piacokon, minthogy az UOP úgy véli, hogy középtávon a magánszereplőknek csökkenteniük kell K+F kiadásaikat, hogy versenyképesek maradjanak egy nagymértékben támogatott versenytárssal szemben.

| (89) | Harmadszor az UOP társaság osztja a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és leányvállalata, az Axens, egyetlen gazdasági egységnek minősül. Egyfelől a tőkestruktúra, a vezetőség, a preferenciális kapcsolatok és az IFP és leányvállalata, az Axens gazdasági integrációjának foka vezetnek e megállapításhoz. E tekintetben az UOP hangsúlyozza, hogy a két jogalany gazdasági integrációja bizonyított, amióta az Axens az IFP által kifejlesztett technológiák egyedüli forgalmazója, és az IFP eredményeinek első és potenciálisan egyetlen címzettje. Az ilyen megállapodások arra mutatnak rá az UOP szerint, hogy az IFP és az Axens egyértelműen függenek egymástól, összehangoltan tevékenykednek és a piacon azonos érdekeket követnek. Másfelől az UOP úgy véli, hogy az Axens egyedüli részvényeseként az IFP-nek módjában áll e vállalkozás rövid és középtávú stratégiájának meghatározása. |
| --- | --- |

(89)

Harmadszor az UOP társaság osztja a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és leányvállalata, az Axens, egyetlen gazdasági egységnek minősül. Egyfelől a tőkestruktúra, a vezetőség, a preferenciális kapcsolatok és az IFP és leányvállalata, az Axens gazdasági integrációjának foka vezetnek e megállapításhoz. E tekintetben az UOP hangsúlyozza, hogy a két jogalany gazdasági integrációja bizonyított, amióta az Axens az IFP által kifejlesztett technológiák egyedüli forgalmazója, és az IFP eredményeinek első és potenciálisan egyetlen címzettje. Az ilyen megállapodások arra mutatnak rá az UOP szerint, hogy az IFP és az Axens egyértelműen függenek egymástól, összehangoltan tevékenykednek és a piacon azonos érdekeket követnek. Másfelől az UOP úgy véli, hogy az Axens egyedüli részvényeseként az IFP-nek módjában áll e vállalkozás rövid és középtávú stratégiájának meghatározása.

| (90) | Negyedszer az UOP – csakúgy, mint a Bizottság – véleménye szerint ahhoz, hogy ne lehessen előnyről beszélni az IFP/Axens egység tekintetében, az IFP-nek az Axens-nal együtt vagy az Axens számára végzett K+F-hez rendelt költségvetését a piacon szerzett bevételből kellene finanszírozni. |
| --- | --- |

(90)

Negyedszer az UOP – csakúgy, mint a Bizottság – véleménye szerint ahhoz, hogy ne lehessen előnyről beszélni az IFP/Axens egység tekintetében, az IFP-nek az Axens-nal együtt vagy az Axens számára végzett K+F-hez rendelt költségvetését a piacon szerzett bevételből kellene finanszírozni.

| (91) | Ötödször az UOP javasolja, hogy a Bizottság az eljárástechnológiai licencek piacának egyediségét vegye alapul, amikor az IFP/Axens egység K+F tevékenységei és az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletében meghatározott kutatási kategóriák közötti kapcsolatot próbálja feltárni. Ez az egyediség abból a tényből ered, hogy az IFP/Axens egység és versenytársai nem terméket vagy szolgáltatást forgalmaznak, hanem eljárást. Az UOP szerint az a tény, hogy az ipar szokásosan a „K+F” kifejezéssel illeti egy forgalmazható eljárás kifejlesztését, nem fedheti el a Bizottság előtt azt, hogy e fejlesztés az 1996. évi keretrendszerben meghatározottak szerinti K+F tevékenységekhez képest későbbi szakaszt jelent. E tekintetben az UOP arra hivatkozik, hogy a finomítási és petrokémiai eljárások ágazata tekintetében a K+F három szakaszba sorolható:






  a) | az alapkutatás szakasza, amelynek során új anyagok és eljáráskoncepciók alakulnak ki, és azokat megvalósíthatóságuk igazolásáig (23) tesztelik; |
| --- | --- | --- |

(91)

Ötödször az UOP javasolja, hogy a Bizottság az eljárástechnológiai licencek piacának egyediségét vegye alapul, amikor az IFP/Axens egység K+F tevékenységei és az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletében meghatározott kutatási kategóriák közötti kapcsolatot próbálja feltárni. Ez az egyediség abból a tényből ered, hogy az IFP/Axens egység és versenytársai nem terméket vagy szolgáltatást forgalmaznak, hanem eljárást. Az UOP szerint az a tény, hogy az ipar szokásosan a „K+F” kifejezéssel illeti egy forgalmazható eljárás kifejlesztését, nem fedheti el a Bizottság előtt azt, hogy e fejlesztés az 1996. évi keretrendszerben meghatározottak szerinti K+F tevékenységekhez képest későbbi szakaszt jelent. E tekintetben az UOP arra hivatkozik, hogy a finomítási és petrokémiai eljárások ágazata tekintetében a K+F három szakaszba sorolható:

a)

az alapkutatás szakasza, amelynek során új anyagok és eljáráskoncepciók alakulnak ki, és azokat megvalósíthatóságuk igazolásáig (23) tesztelik;

| b) | az eljárások és anyagok kifejlesztésének szakasza, amelynek során a feltárt anyagterveket és eljárási koncepciókat kereskedelmi alkalmazásra fejlesztik ki; |
| --- | --- |

b)

az eljárások és anyagok kifejlesztésének szakasza, amelynek során a feltárt anyagterveket és eljárási koncepciókat kereskedelmi alkalmazásra fejlesztik ki;

| c) | az alkalmazás kifejlesztésének szakasza, amelynek során legyártják az eszközöket, lehetővé téve a sokszorosítási teljesítmény tervezését és az anyagok legyártását annak érdekében, hogy az eljárást versenykörnyezetben kínálhassák. |
| --- | --- |

c)

az alkalmazás kifejlesztésének szakasza, amelynek során legyártják az eszközöket, lehetővé téve a sokszorosítási teljesítmény tervezését és az anyagok legyártását annak érdekében, hogy az eljárást versenykörnyezetben kínálhassák.

| (92) | Az UOP úgy véli, hogy az a) és b) szakasz a kereskedelmi fejlesztés szerves részét képezi. |
| --- | --- |

(92)

Az UOP úgy véli, hogy az a) és b) szakasz a kereskedelmi fejlesztés szerves részét képezi.

| (93) | Végül az UOP társaság, jóllehet osztja az IFP és leányvállalata, az Axens gazdasági egységességére vonatkozóan a Bizottság által kifejtett elméletet, egy-két kiegészítő tényt is elő kívánt adni arra az esetre, ha a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás végén arra a megállapításra jutna, hogy az IFP és az Axens két különálló jogalany. Az UOP szerint az eljárások piaca össze nem hasonlítható termékek piaca. Ebből következően az egyetlen mód annak biztosítására, hogy az Axens megfizesse az IFP eredményeinek piaci árát, a közbeszerzési eljárás kiírása lenne. Ennélfogva az UOP úgy véli, hogy az elővásárlási jog önmagában előnyt jelent, minthogy az elővásárlási jog Axens-ra ruházásával az IFP eláll attól a lehetőségtől, hogy ezeket az eredményeket közbeszerzési eljárás keretében a legjobb ajánlatot tevő piaci szereplőnek adja át. |
| --- | --- |

(93)

Végül az UOP társaság, jóllehet osztja az IFP és leányvállalata, az Axens gazdasági egységességére vonatkozóan a Bizottság által kifejtett elméletet, egy-két kiegészítő tényt is elő kívánt adni arra az esetre, ha a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás végén arra a megállapításra jutna, hogy az IFP és az Axens két különálló jogalany. Az UOP szerint az eljárások piaca össze nem hasonlítható termékek piaca. Ebből következően az egyetlen mód annak biztosítására, hogy az Axens megfizesse az IFP eredményeinek piaci árát, a közbeszerzési eljárás kiírása lenne. Ennélfogva az UOP úgy véli, hogy az elővásárlási jog önmagában előnyt jelent, minthogy az elővásárlási jog Axens-ra ruházásával az IFP eláll attól a lehetőségtől, hogy ezeket az eredményeket közbeszerzési eljárás keretében a legjobb ajánlatot tevő piaci szereplőnek adja át.

6.   FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEIT ILLETŐEN

| (94) | Franciaország megjegyzései az UOP észrevételeire és a panaszra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(94)

Franciaország megjegyzései az UOP észrevételeire és a panaszra vonatkoznak.

6.1.   Az UOP észrevételeire válaszul

| (95) | Először is Franciaország vitatja az UOP azon állítását, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egység, és hangsúlyozza az Axens IFP-hez viszonyított autonómiáját, és azt a tényt, hogy az IFP kutató-, oktatási és dokumentációs intézet, ami alapvetően megkülönbözteti leányvállalatától, az Axens-tól és az UOP Limitedtől. |
| --- | --- |

(95)

Először is Franciaország vitatja az UOP azon állítását, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egység, és hangsúlyozza az Axens IFP-hez viszonyított autonómiáját, és azt a tényt, hogy az IFP kutató-, oktatási és dokumentációs intézet, ami alapvetően megkülönbözteti leányvállalatától, az Axens-tól és az UOP Limitedtől.

| (96) | Ami az Axens IFP-hez viszonyított autonómiáját illeti, Franciaország mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy az állandó közösségi ítélkezési gyakorlat szerint egy leányvállalat tőketulajdonlásának struktúrája önmagában nem elegendő kritérium annak megállapításához, hogy ezt a leányvállalatot anyavállalatához viszonyítva gazdaságilag autonómnak lehet-e tekinteni vagy sem. Jóllehet az IFP 100 %-ban tulajdonosa az Axens-nak, az Axens teljesen független a piacon. Erre a függetlenségre több tény is utal:






  a) | az Axens autonóm döntéshozatali eljárással és saját pénzügyi és humánerőforrás-szervezettel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

(96)

Ami az Axens IFP-hez viszonyított autonómiáját illeti, Franciaország mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy az állandó közösségi ítélkezési gyakorlat szerint egy leányvállalat tőketulajdonlásának struktúrája önmagában nem elegendő kritérium annak megállapításához, hogy ezt a leányvállalatot anyavállalatához viszonyítva gazdaságilag autonómnak lehet-e tekinteni vagy sem. Jóllehet az IFP 100 %-ban tulajdonosa az Axens-nak, az Axens teljesen független a piacon. Erre a függetlenségre több tény is utal:

a)

az Axens autonóm döntéshozatali eljárással és saját pénzügyi és humánerőforrás-szervezettel rendelkezik;

| b) | az Axens szabadon határozza meg kereskedelmi politikáját, értékesítési célkitűzéseit, bruttó haszonkulcsát; |
| --- | --- |

b)

az Axens szabadon határozza meg kereskedelmi politikáját, értékesítési célkitűzéseit, bruttó haszonkulcsát;

| c) | az Axens saját nevében és saját érdekében lép fel a finomítási és petrokémiai piacon, és az IFP előzetes hozzájárulása nélkül köthet szerződéseket; |
| --- | --- |

c)

az Axens saját nevében és saját érdekében lép fel a finomítási és petrokémiai piacon, és az IFP előzetes hozzájárulása nélkül köthet szerződéseket;

| d) | az Axens pénzügyi autonómiával rendelkezik az IFP-hez viszonyítva, a létesítő okiratában meghatározott kikötött jogkörökön belül, és nem egyedüli forgalmazója az IFP technológiáinak. |
| --- | --- |

d)

az Axens pénzügyi autonómiával rendelkezik az IFP-hez viszonyítva, a létesítő okiratában meghatározott kikötött jogkörökön belül, és nem egyedüli forgalmazója az IFP technológiáinak.

| (97) | Ami az IFP nonprofit kutatóintézet jellegét illeti, Franciaország megismétli azon állítását, amely szerint az IFP olyan kutatóintézet, amelynek elsődleges célja kutatási tevékenység folytatása, és az e kutatás eredményeinek oktatás, kiadványok vagy technológiaátadás révén történő terjesztése, és amely a hasznot teljes egészében visszaforgatja a kutatásba vagy az eredmények terjesztésébe. |
| --- | --- |

(97)

Ami az IFP nonprofit kutatóintézet jellegét illeti, Franciaország megismétli azon állítását, amely szerint az IFP olyan kutatóintézet, amelynek elsődleges célja kutatási tevékenység folytatása, és az e kutatás eredményeinek oktatás, kiadványok vagy technológiaátadás révén történő terjesztése, és amely a hasznot teljes egészében visszaforgatja a kutatásba vagy az eredmények terjesztésébe.

| (98) | Másodsorban tekintettel arra, hogy az állam által az IFP-nek juttatott források nem minősülnek állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának első albekezdése szerint, Franciaország vitatja az UOP azon állítását, amely szerint ezek a források (24) működési támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(98)

Másodsorban tekintettel arra, hogy az állam által az IFP-nek juttatott források nem minősülnek állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontjának első albekezdése szerint, Franciaország vitatja az UOP azon állítását, amely szerint ezek a források (24) működési támogatásnak minősülnek.

| (99) | Harmadsorban az UOP szerint az IFP-nek nyújtott állami támogatás majdnem egésze piacorientált tevékenységek finanszírozására szolgált, és ebből kiindulva az 1996. évi K+F keretrendszer nem alkalmazható. Franciaország vitatja ezt az állítást, és emlékeztet arra, hogy az IFP mindenekelőtt közfeladatot lát el, amelynek középpontjában az alapkutatás és az eredmények, valamint az ismeretek oktatása és terjesztése hasznosítása áll, ami nem keverhető össze az olyan magánszereplők által követett szigorú kereskedelmi célokkal, mint amilyen az UOP és az Axens. |
| --- | --- |

(99)

Harmadsorban az UOP szerint az IFP-nek nyújtott állami támogatás majdnem egésze piacorientált tevékenységek finanszírozására szolgált, és ebből kiindulva az 1996. évi K+F keretrendszer nem alkalmazható. Franciaország vitatja ezt az állítást, és emlékeztet arra, hogy az IFP mindenekelőtt közfeladatot lát el, amelynek középpontjában az alapkutatás és az eredmények, valamint az ismeretek oktatása és terjesztése hasznosítása áll, ami nem keverhető össze az olyan magánszereplők által követett szigorú kereskedelmi célokkal, mint amilyen az UOP és az Axens.

| (100) | Ezenfelül az IFP által az Axens javára az ipari kutatási szerződés keretében folytatott kutatómunka egyfelől műszaki megvalósíthatósági tanulmány, másfelől pedig ipari kutatómunka. Az IFP nem folytat prekompetitív kutatómunkát az Axens számára, e tevékenységeket egyedül az Axens végzi és finanszírozza. A Franciaország által 2006. februári észrevételeivel átadott pénzügyi táblázatok alapján, amelyek tanúsítják, hogy az IFP teljes mértékben tiszteletben tartotta a 80/723/EGK irányelv rendelkezéseit, Franciaország úgy véli, hogy a költségvetési juttatást éppen a közfeladat sikeres teljesítésére és az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti K+F tevékenységek finanszírozására fordították. |
| --- | --- |

(100)

Ezenfelül az IFP által az Axens javára az ipari kutatási szerződés keretében folytatott kutatómunka egyfelől műszaki megvalósíthatósági tanulmány, másfelől pedig ipari kutatómunka. Az IFP nem folytat prekompetitív kutatómunkát az Axens számára, e tevékenységeket egyedül az Axens végzi és finanszírozza. A Franciaország által 2006. februári észrevételeivel átadott pénzügyi táblázatok alapján, amelyek tanúsítják, hogy az IFP teljes mértékben tiszteletben tartotta a 80/723/EGK irányelv rendelkezéseit, Franciaország úgy véli, hogy a költségvetési juttatást éppen a közfeladat sikeres teljesítésére és az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti K+F tevékenységek finanszírozására fordították.

| (101) | Negyedsorban az UOP szerint az elővásárlási jog előnyhöz juttatja az Axens-t, amely nem fizeti meg e jog piaci árát. Franciaország hangsúlyozza, hogy az Axens által az IFP-nek kifizetett díjazás teljes gazdasági eredményét kell értékelni. Ezen (az elővásárlási jog címén kifizetett díjakból, valamint a keretlicencia- és terméklicencia-szerződések címén kifizetett díjakból álló) átfogó díjazás elemeit – az osztalékoktól eltekintve – 2001-ben gazdasági logikát követve határozták meg. E logika célja annak biztosítása, hogy az Axens ne jusson gazdasági előnyhöz az IFP-vel fenntartott kapcsolatából, és annak biztosítása, hogy az IFP évről évre olyan méltányos és állandó ellentételezésben részesüljön, amely kellően független az Axens azonnali értékesítéseiből származó kombinációtól, hogy elkerülhető legyen a források túl nagy hullámzásának kockázata az IFP-nél. |
| --- | --- |

(101)

Negyedsorban az UOP szerint az elővásárlási jog előnyhöz juttatja az Axens-t, amely nem fizeti meg e jog piaci árát. Franciaország hangsúlyozza, hogy az Axens által az IFP-nek kifizetett díjazás teljes gazdasági eredményét kell értékelni. Ezen (az elővásárlási jog címén kifizetett díjakból, valamint a keretlicencia- és terméklicencia-szerződések címén kifizetett díjakból álló) átfogó díjazás elemeit – az osztalékoktól eltekintve – 2001-ben gazdasági logikát követve határozták meg. E logika célja annak biztosítása, hogy az Axens ne jusson gazdasági előnyhöz az IFP-vel fenntartott kapcsolatából, és annak biztosítása, hogy az IFP évről évre olyan méltányos és állandó ellentételezésben részesüljön, amely kellően független az Axens azonnali értékesítéseiből származó kombinációtól, hogy elkerülhető legyen a források túl nagy hullámzásának kockázata az IFP-nél.

| (102) | Franciaország fenntartja, hogy csak ezt a ténylegesen az Axens által fizetett, az összforgalmára vonatkoztatott, átfogó díjazást helyénvaló elemezni a piaci feltételek tekintetében. Mindezen tények ismeretében az elővásárlási jog nem juttatja versenyelőnyhöz az Axens-t, és nem torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(102)

Franciaország fenntartja, hogy csak ezt a ténylegesen az Axens által fizetett, az összforgalmára vonatkoztatott, átfogó díjazást helyénvaló elemezni a piaci feltételek tekintetében. Mindezen tények ismeretében az elővásárlási jog nem juttatja versenyelőnyhöz az Axens-t, és nem torzítja a versenyt.

| (103) | Végül Franciaország vitatja azt az állítást is, amely szerint az IFP/Axens egység állítólagos jogellenes állami támogatásának megléte kárt okozott volna a versenytársaknak, és fékezte volna az innováció dinamizmusát. Franciaország megjegyzi, hogy az UOP Limited a számos versenytárs közül az egyetlen, amely észrevételeit közölte a Bizottsággal. Franciaország hangsúlyozza, hogy ezenfelül ezeket az állítólagos károkat semmivel nem bizonyították. |
| --- | --- |

(103)

Végül Franciaország vitatja azt az állítást is, amely szerint az IFP/Axens egység állítólagos jogellenes állami támogatásának megléte kárt okozott volna a versenytársaknak, és fékezte volna az innováció dinamizmusát. Franciaország megjegyzi, hogy az UOP Limited a számos versenytárs közül az egyetlen, amely észrevételeit közölte a Bizottsággal. Franciaország hangsúlyozza, hogy ezenfelül ezeket az állítólagos károkat semmivel nem bizonyították.

| (104) | Végezetül Franciaország úgy véli, hogy az innováció dinamizmusa nem akadályozott a finomítási és petrokémiai piacon. E tekintetben, a piaci részesedések elemzése a technológialicenciák és katalizátorok piacán az UOP csoport egyértelmű dominanciájára utal. Ha van is piaci hatalom, Franciaország szerint az az UOP, és nem az Axens tekintetében áll fenn. Hozzáteszi, hogy még ha az UOP piaci részesedése gyengült is volna, ez a gyengülés származhatott az UOP saját stratégiai hibáiból is, különösen a kéntelenítés piacán, ahol az UOP elállt a befektetéstől, és ezért távol maradt egy erőteljesen jövedelmező tevékenységtől. |
| --- | --- |

(104)

Végezetül Franciaország úgy véli, hogy az innováció dinamizmusa nem akadályozott a finomítási és petrokémiai piacon. E tekintetben, a piaci részesedések elemzése a technológialicenciák és katalizátorok piacán az UOP csoport egyértelmű dominanciájára utal. Ha van is piaci hatalom, Franciaország szerint az az UOP, és nem az Axens tekintetében áll fenn. Hozzáteszi, hogy még ha az UOP piaci részesedése gyengült is volna, ez a gyengülés származhatott az UOP saját stratégiai hibáiból is, különösen a kéntelenítés piacán, ahol az UOP elállt a befektetéstől, és ezért távol maradt egy erőteljesen jövedelmező tevékenységtől.

6.2.   Az anonim panaszra válaszul

| (105) | Franciaország először is megerősíti, hogy az IFP tevékenységeinek átszervezését igenis bejelentette a Bizottságnak. A 2001. évi levelek, amelyekben tájékoztatta a Bizottságot arról a belső átszervezési tervről, amelyet az IFP kereskedelmi tevékenységeinek leányvállalatokhoz történő kiszervezésére alkalmazott, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében vett bejelentéseknek minősülnek. |
| --- | --- |

(105)

Franciaország először is megerősíti, hogy az IFP tevékenységeinek átszervezését igenis bejelentette a Bizottságnak. A 2001. évi levelek, amelyekben tájékoztatta a Bizottságot arról a belső átszervezési tervről, amelyet az IFP kereskedelmi tevékenységeinek leányvállalatokhoz történő kiszervezésére alkalmazott, a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének értelmében vett bejelentéseknek minősülnek.

| (106) | Másodszor, Franciaország emlékeztet az észrevételeiben (lásd a 4.3. pontot) és az UOP megjegyzéseire válaszul (lásd a (95) és azt követő preambulumbekezdéseket) felhozott érvekre, amelyek ellentmondanak annak a megállapításnak, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül. |
| --- | --- |

(106)

Másodszor, Franciaország emlékeztet az észrevételeiben (lásd a 4.3. pontot) és az UOP megjegyzéseire válaszul (lásd a (95) és azt követő preambulumbekezdéseket) felhozott érvekre, amelyek ellentmondanak annak a megállapításnak, amely szerint az IFP és az Axens egyetlen gazdasági egységnek minősül.

| (107) | Harmadszor, Franciaország azt állítja, hogy az IFP által a „finomítás–petrokémia” eredményközpont keretében végzett kutatómunkák hasznából különböző államokból származó különböző partnerek részesülnek [...] (15), nem csak az Axens, amint azt a panaszos állítja. |
| --- | --- |

(107)

Harmadszor, Franciaország azt állítja, hogy az IFP által a „finomítás–petrokémia” eredményközpont keretében végzett kutatómunkák hasznából különböző államokból származó különböző partnerek részesülnek [...] (15), nem csak az Axens, amint azt a panaszos állítja.

| (108) | Negyedszer, ellentétben a panaszos azon állításával, amely szerint az Axens bevételének több mint fele az eljárási licenciák értékesítéséből és a kapcsolódó szolgáltatásnyújtásból származik, Franciaország rámutat, hogy a technológiaengedélyezési tevékenység (process licensing) részesedése az Axens 2003., 2004. és 2005. évi forgalmából 36 %, 38 %, illetve 31 % volt. |
| --- | --- |

(108)

Negyedszer, ellentétben a panaszos azon állításával, amely szerint az Axens bevételének több mint fele az eljárási licenciák értékesítéséből és a kapcsolódó szolgáltatásnyújtásból származik, Franciaország rámutat, hogy a technológiaengedélyezési tevékenység (process licensing) részesedése az Axens 2003., 2004. és 2005. évi forgalmából 36 %, 38 %, illetve 31 % volt.

| (109) | Ötödször, Franciaország vitatja a panaszos azon állítását, amely szerint az Axens nem rendelkezik saját kutatási lehetőségekkel. Éppen ellenkezőleg, az Axens rendelkezik saját humán- és anyagi erőforrásokkal, hogy prekompetitív fejlesztési tevékenységeit sikeresen végezze a következő termékek forgalomba hozatal előtti típusjóváhagyása céljából: méretezési szoftverek, eljárások szimulációjára szolgáló eszközök, a katalizátorok és abszorbensek értékelésére szolgáló készülékek, valamint a katalizátorok kifejlesztésére és az egységes szakaszok összekapcsolódásának ipar alkalmazás előtti szimulációjára irányuló kísérleti létesítmények. Az Axens forrásai lehetővé tették a számára egyébként, hogy véglegesítse az IFP-n kívüli harmadik személyek által kínált eljárások és termékek kifejlesztését. |
| --- | --- |

(109)

Ötödször, Franciaország vitatja a panaszos azon állítását, amely szerint az Axens nem rendelkezik saját kutatási lehetőségekkel. Éppen ellenkezőleg, az Axens rendelkezik saját humán- és anyagi erőforrásokkal, hogy prekompetitív fejlesztési tevékenységeit sikeresen végezze a következő termékek forgalomba hozatal előtti típusjóváhagyása céljából: méretezési szoftverek, eljárások szimulációjára szolgáló eszközök, a katalizátorok és abszorbensek értékelésére szolgáló készülékek, valamint a katalizátorok kifejlesztésére és az egységes szakaszok összekapcsolódásának ipar alkalmazás előtti szimulációjára irányuló kísérleti létesítmények. Az Axens forrásai lehetővé tették a számára egyébként, hogy véglegesítse az IFP-n kívüli harmadik személyek által kínált eljárások és termékek kifejlesztését.

| (110) | Hatodszor, Franciaország megerősíti, hogy az IFP-t feladatánál és tevékenységénél fogva még mindig nonprofit intézetként lehet jellemezni, amely teljes mértékben az állam által ráruházott közfeladatot látja el. Ezt az elemzést erősíti meg az IFP és leányvállalatainak szervezete és működése, amennyiben az IFP biztosította, hogy a kereskedelmi leányvállalatai teljes mértékben autonómok és függetlenek legyenek. Franciaország úgy véli tehát, hogy az IFP mint nonprofit szervezet finanszírozása nem minősül állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(110)

Hatodszor, Franciaország megerősíti, hogy az IFP-t feladatánál és tevékenységénél fogva még mindig nonprofit intézetként lehet jellemezni, amely teljes mértékben az állam által ráruházott közfeladatot látja el. Ezt az elemzést erősíti meg az IFP és leányvállalatainak szervezete és működése, amennyiben az IFP biztosította, hogy a kereskedelmi leányvállalatai teljes mértékben autonómok és függetlenek legyenek. Franciaország úgy véli tehát, hogy az IFP mint nonprofit szervezet finanszírozása nem minősül állami támogatásnak az 1996. évi K+F keretrendszer 2.4. pontja első albekezdésének megfelelően.

| (111) | Hetedszer, Franciaország különösen azt a pontot cáfolja, amely szerint az IFP kutatási tevékenységét egy, a kereskedelmi társaságok által ipari termelésükhöz közvetlenül felhasználható „technológiai eljárás” (technology process) egyszerű kidolgozásához kellene hasonlítani. E tekintetben részletes információkat szolgáltat az eljárások és termékek fejlesztési ciklusairól. |
| --- | --- |

(111)

Hetedszer, Franciaország különösen azt a pontot cáfolja, amely szerint az IFP kutatási tevékenységét egy, a kereskedelmi társaságok által ipari termelésükhöz közvetlenül felhasználható „technológiai eljárás” (technology process) egyszerű kidolgozásához kellene hasonlítani. E tekintetben részletes információkat szolgáltat az eljárások és termékek fejlesztési ciklusairól.

| (112) | Nyolcadszor, Franciaország visszautal az eljárás megindítását követően átadott, a panaszos azon állításáról szóló észrevételeire, amely állítás szerint az IFP által az Axens javára végzett kutatómunkák díjazása nem felel meg a piaci feltételeknek (lásd a (60) prembulumbekezdést). |
| --- | --- |

(112)

Nyolcadszor, Franciaország visszautal az eljárás megindítását követően átadott, a panaszos azon állításáról szóló észrevételeire, amely állítás szerint az IFP által az Axens javára végzett kutatómunkák díjazása nem felel meg a piaci feltételeknek (lásd a (60) prembulumbekezdést).

| (113) | Kilencedszer, Franciaország vitatja azt az állítást, amely szerint az Axens-nak nyújtott esetleges támogatás összege 50 millió EUR-t tett ki 2003-ban, és e tekintetben az átadott pénzügyi táblázatokra hivatkozik. |
| --- | --- |

(113)

Kilencedszer, Franciaország vitatja azt az állítást, amely szerint az Axens-nak nyújtott esetleges támogatás összege 50 millió EUR-t tett ki 2003-ban, és e tekintetben az átadott pénzügyi táblázatokra hivatkozik.

| (114) | Végül Franciaország úgy véli, hogy a panaszos állításával ellentétben az Axens versenytársai meglehetősen általánosan részesülnek (közvetett és közvetlen) állami támogatásokban, K+F tevékenységeik sikeres folytatása érdekében. Például az UOP-nak a National Institute of Standards and Technologies (NIST) nyújt finanszírozást a belső K+F programjaihoz. Ezenfelül kutatását részben kiszervezi az intézetekkel, kutatólaboratóriumokkal vagy egyetemekkel fenntartott partnerségek útján, és ezek az intézmények saját maguk is részesülnek állami forrásokban. Az UOP ily módon működik együtt a Pacific Northwest National Laboratoryval, az Argonne National Laboratoryval, a Delaware-i Egyetem Synchrotron Catalysis Consortiumával, valamint az Urbana Champaignban található Illinois-i Egyetem College of Engineering intézményével vagy a norvég SINTEF-fel. |
| --- | --- |

(114)

Végül Franciaország úgy véli, hogy a panaszos állításával ellentétben az Axens versenytársai meglehetősen általánosan részesülnek (közvetett és közvetlen) állami támogatásokban, K+F tevékenységeik sikeres folytatása érdekében. Például az UOP-nak a National Institute of Standards and Technologies (NIST) nyújt finanszírozást a belső K+F programjaihoz. Ezenfelül kutatását részben kiszervezi az intézetekkel, kutatólaboratóriumokkal vagy egyetemekkel fenntartott partnerségek útján, és ezek az intézmények saját maguk is részesülnek állami forrásokban. Az UOP ily módon működik együtt a Pacific Northwest National Laboratoryval, az Argonne National Laboratoryval, a Delaware-i Egyetem Synchrotron Catalysis Consortiumával, valamint az Urbana Champaignban található Illinois-i Egyetem College of Engineering intézményével vagy a norvég SINTEF-fel.

7.   ÉRTÉKELÉS

7.1.   Az állami támogatás megléte

7.1.1.   A lehetséges kedvezményezettek azonosítása

| (115) | Az 1996. és 1998. évi határozataiban a Bizottság úgy vélte, hogy az IFP K+F tevékenységeihez nyújtott állami támogatás nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe, minthogy az IFP nonprofit kutatóintézet, amely nem vesz részt kereskedelmi folyamatokban. |
| --- | --- |

(115)

Az 1996. és 1998. évi határozataiban a Bizottság úgy vélte, hogy az IFP K+F tevékenységeihez nyújtott állami támogatás nem tartozik a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe, minthogy az IFP nonprofit kutatóintézet, amely nem vesz részt kereskedelmi folyamatokban.

| (116) | Mindazonáltal az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság az e határozat 37 preambulumbekezdésében foglalt okokból részben megkérdőjelezte ezt az elemzést. Úgy vélte különösen, hogy az IFP leányvállalatain, az Axens-on, a Beicip-Franlabon és a Prosernat-n keresztül gazdasági tevékenységekben vett részt a finomítási és petrokémiai technológiák piacán, illetve a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán, valamint a gázfeldolgozás és kénmentesítés technológiáinak piacán (a továbbiakban „az érintett piacok”). Ennélfogva helyénvaló azt vizsgálni, hogy az IFP-nek juttatott állami támogatás nem minősül-e állami támogatásnak az érintett piacokon. |
| --- | --- |

(116)

Mindazonáltal az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság az e határozat 37 preambulumbekezdésében foglalt okokból részben megkérdőjelezte ezt az elemzést. Úgy vélte különösen, hogy az IFP leányvállalatain, az Axens-on, a Beicip-Franlabon és a Prosernat-n keresztül gazdasági tevékenységekben vett részt a finomítási és petrokémiai technológiák piacán, illetve a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán, valamint a gázfeldolgozás és kénmentesítés technológiáinak piacán (a továbbiakban „az érintett piacok”). Ennélfogva helyénvaló azt vizsgálni, hogy az IFP-nek juttatott állami támogatás nem minősül-e állami támogatásnak az érintett piacokon.

| (117) | A Bizottság annak érdekében, hogy megállapítsa az állami támogatás meglétét, megpróbálta azonosítani a lehetséges kedvezményezetteket. A Bizottság úgy véli, hogy egy versenyjogi elemzésben az IFP-t és leányvállalatait, az Axens-t, a Beicip-Franlabot és Prosernat-t nem lehet különálló gazdasági szereplőknek tekinteni. A Bizottság először is arra alapozza érvelését, hogy az IFP 100 %-ban, közvetlenül rendelkezik az Axens tőkéjével, 100 %-ban rendelkezik a Beicip-Franlab tőkéjével, és közvetve 100 %-ban rendelkezik a Prosernat tőkéjével. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság annak érdekében, hogy megállapítsa az állami támogatás meglétét, megpróbálta azonosítani a lehetséges kedvezményezetteket. A Bizottság úgy véli, hogy egy versenyjogi elemzésben az IFP-t és leányvállalatait, az Axens-t, a Beicip-Franlabot és Prosernat-t nem lehet különálló gazdasági szereplőknek tekinteni. A Bizottság először is arra alapozza érvelését, hogy az IFP 100 %-ban, közvetlenül rendelkezik az Axens tőkéjével, 100 %-ban rendelkezik a Beicip-Franlab tőkéjével, és közvetve 100 %-ban rendelkezik a Prosernat tőkéjével.

| (118) | A Bizottság versenyjogi elemzéseiben általánosan alkalmazza a tőkestruktúrát a vállalkozások függetlenségének mutatójaként. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a tőkestruktúra kritériumának figyelembe vétele, amint azt a kkv-ajánlás melléklete 3. cikkének (3) bekezdése meghatározza, lehetővé teszi az olyan vállalkozáscsoportok kizárását a kkv-minősítésből, amelyek gazdasági ereje meghaladja egy kkv-ét. A kkv-ajánlás úgy véli, hogy a vállalkozások akkor „kapcsoltak”, ha az egyik vállalkozás egy másik vállalkozás részvényesei szavazati jogának többségével rendelkezik. Ezt az ajánlást egyébként más bizottsági közlemények is alkalmazzák egy adott vállalkozás függetlenségnek meghatározására, különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (25). A tőkestruktúrára hivatkozik a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (26) 5. cikke (4) bekezdésének b) pontja és a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2004. április 27-i 772/2004/EK bizottsági rendelet (27) 1. cikkének (2) bekezdése. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság versenyjogi elemzéseiben általánosan alkalmazza a tőkestruktúrát a vállalkozások függetlenségének mutatójaként. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a tőkestruktúra kritériumának figyelembe vétele, amint azt a kkv-ajánlás melléklete 3. cikkének (3) bekezdése meghatározza, lehetővé teszi az olyan vállalkozáscsoportok kizárását a kkv-minősítésből, amelyek gazdasági ereje meghaladja egy kkv-ét. A kkv-ajánlás úgy véli, hogy a vállalkozások akkor „kapcsoltak”, ha az egyik vállalkozás egy másik vállalkozás részvényesei szavazati jogának többségével rendelkezik. Ezt az ajánlást egyébként más bizottsági közlemények is alkalmazzák egy adott vállalkozás függetlenségnek meghatározására, különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (25). A tőkestruktúrára hivatkozik a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (26) 5. cikke (4) bekezdésének b) pontja és a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2004. április 27-i 772/2004/EK bizottsági rendelet (27) 1. cikkének (2) bekezdése.

| (119) | A tőkestruktúra kritériumán kívül a Bizottság több tényezőt is figyelembe vesz, amelyek együttesen megerősítik a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és leányvállalatai az ügyfelek és az érintett piacon tevékenykedő versenytársak szempontjából nem különálló vállalkozások. Amint az az Európai Közösségek Bíróságának az SA Intermills ügyben hozott ítéletéből (28) következik: „annak ellenére, hogy a három ipari társaság a korábbi Intermills társaságtól elkülönített jogalanyisággal rendelkezik, e társaságok együtt egyetlen csoportot alkotnak, legalábbis a belga hatóságok által odaítélt támogatás tekintetében. A Bizottság tehát indokoltan vélte úgy, hogy a csoport együttesen egyetlen »vállalkozásnak« minősül a Szerződés 92. cikkének alkalmazása tekintetében.” |
| --- | --- |

(119)

A tőkestruktúra kritériumán kívül a Bizottság több tényezőt is figyelembe vesz, amelyek együttesen megerősítik a Bizottság azon elemzését, amely szerint az IFP és leányvállalatai az ügyfelek és az érintett piacon tevékenykedő versenytársak szempontjából nem különálló vállalkozások. Amint az az Európai Közösségek Bíróságának az SA Intermills ügyben hozott ítéletéből (28) következik: „annak ellenére, hogy a három ipari társaság a korábbi Intermills társaságtól elkülönített jogalanyisággal rendelkezik, e társaságok együtt egyetlen csoportot alkotnak, legalábbis a belga hatóságok által odaítélt támogatás tekintetében. A Bizottság tehát indokoltan vélte úgy, hogy a csoport együttesen egyetlen »vállalkozásnak« minősül a Szerződés 92. cikkének alkalmazása tekintetében.”

| (120) | Az IFP és leányvállalatai feladatai és tevékenységei tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy még ha az IFP fő célja és jogállása el is tér leányvállalatainak céljaitól és jogállásától, az IFP K+F eredményeinek piaci értékesítése azonban az állam által meghatározott prioritások között szerepel az IFP-vel kötött teljesítményszerződésben, és az IFP fejlesztési stratégiájának része. Itt valójában a „K+F kiadásai pénzügyi ellentételezésének megszerzéséről” van szó, „amely megerősíti kutatási törekvéseit”, azáltal, hogy él a piac kínálta lehetőségekkel:






  — | a „finomítás–petrokémia” területén a teljesítményszerződés kimondja, hogy „az IFP törekvése a folyamatban lévő évtizedben, hogy kibővítse beavatkozási területét és növelje piaci részesedéseit, hogy világszinten megkerülhetetlen szereplővé váljon. (...) (Arról van szó, hogy) meg kell erősíteni az IFP ipari igazgatósága és a Procatalyse (Axens) által létrehozott új pólust, amelynek célja a licenciaértékesítésekhez társuló vonzó erő kihasználása és az IFP K+F potenciáljának lehető legjobb hasznosítása e területen.”, |
| --- | --- | --- |

(120)

Az IFP és leányvállalatai feladatai és tevékenységei tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy még ha az IFP fő célja és jogállása el is tér leányvállalatainak céljaitól és jogállásától, az IFP K+F eredményeinek piaci értékesítése azonban az állam által meghatározott prioritások között szerepel az IFP-vel kötött teljesítményszerződésben, és az IFP fejlesztési stratégiájának része. Itt valójában a „K+F kiadásai pénzügyi ellentételezésének megszerzéséről” van szó, „amely megerősíti kutatási törekvéseit”, azáltal, hogy él a piac kínálta lehetőségekkel:

—

a „finomítás–petrokémia” területén a teljesítményszerződés kimondja, hogy „az IFP törekvése a folyamatban lévő évtizedben, hogy kibővítse beavatkozási területét és növelje piaci részesedéseit, hogy világszinten megkerülhetetlen szereplővé váljon. (...) (Arról van szó, hogy) meg kell erősíteni az IFP ipari igazgatósága és a Procatalyse (Axens) által létrehozott új pólust, amelynek célja a licenciaértékesítésekhez társuló vonzó erő kihasználása és az IFP K+F potenciáljának lehető legjobb hasznosítása e területen.”,

| — | a „feltárás–gyártás” területén „helyénvaló esetről esetre a »kompetenciacsoportok« lehető legjobb felhasználása, különösen a közvetlen leányvállalatok kompetenciacsoportjaié, és az ezen eszközből származó valamennyi lehetséges összhatás elérése, a lehető leghatékonyabb piaci lefedettség biztosítása érdekében.” (29) |
| --- | --- |

—

a „feltárás–gyártás” területén „helyénvaló esetről esetre a »kompetenciacsoportok« lehető legjobb felhasználása, különösen a közvetlen leányvállalatok kompetenciacsoportjaié, és az ezen eszközből származó valamennyi lehetséges összhatás elérése, a lehető leghatékonyabb piaci lefedettség biztosítása érdekében.” (29)

| (121) | Ami a leányvállalatok tényleges ellenőrzését illeti, a Bizottság egyrészt az IFP vezetősége tagjainak a leányvállalatok döntéshozatali fórumaiban való részvételét vette figyelembe, másrészt a stratégiai iránymutatások és alapvető döntések döntésközpontjait:






  — | Axens: 2005. november 10-én az igazgatóság kilenc tagjából hat tisztviselő az IFP vezetőségének is tagja, ezenfelül öt képviselő az IFP végrehajtó bizottságának is tagja. Egyedül az igazgatóság jogosult az Axens költségvetésének, befektetési tervének és éves finanszírozási tervének az elfogadására, továbbá az igazgatóságnak kell jóváhagynia a 762 000 EUR-t meghaladó beruházási költségeket, |
| --- | --- | --- |

(121)

Ami a leányvállalatok tényleges ellenőrzését illeti, a Bizottság egyrészt az IFP vezetősége tagjainak a leányvállalatok döntéshozatali fórumaiban való részvételét vette figyelembe, másrészt a stratégiai iránymutatások és alapvető döntések döntésközpontjait:

—

Axens: 2005. november 10-én az igazgatóság kilenc tagjából hat tisztviselő az IFP vezetőségének is tagja, ezenfelül öt képviselő az IFP végrehajtó bizottságának is tagja. Egyedül az igazgatóság jogosult az Axens költségvetésének, befektetési tervének és éves finanszírozási tervének az elfogadására, továbbá az igazgatóságnak kell jóváhagynia a 762 000 EUR-t meghaladó beruházási költségeket,

| — | Beicip-Franlab: 2003. január 1-jén a Beicip-Franlab felügyelőbizottságának hét tagjából három az IFP vezetőségének is tagja. A Beicip-Franlab létesítő okirata értelmében a felügyelőbizottság állandó ellenőrzést gyakorol az igazgatóság által ellátott ügyvezetés felett, |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: 2003. január 1-jén a Beicip-Franlab felügyelőbizottságának hét tagjából három az IFP vezetőségének is tagja. A Beicip-Franlab létesítő okirata értelmében a felügyelőbizottság állandó ellenőrzést gyakorol az igazgatóság által ellátott ügyvezetés felett,

| — | Prosernat: 2003. január 1-jén a Prosernat igazgatóságának öt tagjából három az IFP végrehajtó bizottságának is tagja. A Prosernat igazgatósága dönt a stratégiai tervekről, az éves költségvetésről, új tevékenységek kialakításáról és a közös vállalkozások megállapodásairól. |
| --- | --- |

—

Prosernat: 2003. január 1-jén a Prosernat igazgatóságának öt tagjából három az IFP végrehajtó bizottságának is tagja. A Prosernat igazgatósága dönt a stratégiai tervekről, az éves költségvetésről, új tevékenységek kialakításáról és a közös vállalkozások megállapodásairól.

| (122) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kizárólagos megállapodásokra mint szabályozott megállapodásokra olyan pontos szabályok vonatkoznak, amelyek szerint az IFP igazgatósági képviselője nem vesz részt a kizárólagos megállapodásokat érintő kérdésekről szóló szavazásban. A dolgok ilyen állása mellett, még ha az IFP képviselője nem is vesz részt a szavazásban, az igazgatóság más tagjai, akik egyúttal az IFP vezetői is, részt vesznek benne. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kizárólagos megállapodásokra mint szabályozott megállapodásokra olyan pontos szabályok vonatkoznak, amelyek szerint az IFP igazgatósági képviselője nem vesz részt a kizárólagos megállapodásokat érintő kérdésekről szóló szavazásban. A dolgok ilyen állása mellett, még ha az IFP képviselője nem is vesz részt a szavazásban, az igazgatóság más tagjai, akik egyúttal az IFP vezetői is, részt vesznek benne.

| (123) | A Bizottság elfogadja, hogy a kizárólagos megállapodások önmagukban nem utalnak a vállalkozások autonómiájának hiányára. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy e szerződések a leányvállalatok gazdasági tevékenysége szempontjából elengedhetetlenek. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság elfogadja, hogy a kizárólagos megállapodások önmagukban nem utalnak a vállalkozások autonómiájának hiányára. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy e szerződések a leányvállalatok gazdasági tevékenysége szempontjából elengedhetetlenek.

| (124) | Figyelembe veszi azt a tényt is, hogy a más vállalkozásokkal a leányvállalatok tevékenységei területén folytatott közös kutatás lehetőségeit a kizárólagos megállapodások szigorúan szabályozzák. Így az IFP csak akkor kezdeményezhet projektet az érintett leányvállalatok tevékenységi területein, ha e leányvállalatok nem kívánják a kutatási projektet megvalósítani, azaz elővásárlási jogukkal nem élnek (30). Ugyanígy, az IFP elővásárlási joggal rendelkezik az érintett leányvállalatok által folytatni kívánt valamennyi kutatómunka tekintetében. Csak az elővásárlási jog IFP általi gyakorlását követően van lehetőségük a leányvállalatoknak arra, hogy a kutatási projektet más vállalkozásoknak is felkínálják (31). A Bizottság úgy véli, hogy e megszorítások az IFP és az érintett leányvállalatok szoros gazdasági integrációjára utalnak. |
| --- | --- |

(124)

Figyelembe veszi azt a tényt is, hogy a más vállalkozásokkal a leányvállalatok tevékenységei területén folytatott közös kutatás lehetőségeit a kizárólagos megállapodások szigorúan szabályozzák. Így az IFP csak akkor kezdeményezhet projektet az érintett leányvállalatok tevékenységi területein, ha e leányvállalatok nem kívánják a kutatási projektet megvalósítani, azaz elővásárlási jogukkal nem élnek (30). Ugyanígy, az IFP elővásárlási joggal rendelkezik az érintett leányvállalatok által folytatni kívánt valamennyi kutatómunka tekintetében. Csak az elővásárlási jog IFP általi gyakorlását követően van lehetőségük a leányvállalatoknak arra, hogy a kutatási projektet más vállalkozásoknak is felkínálják (31). A Bizottság úgy véli, hogy e megszorítások az IFP és az érintett leányvállalatok szoros gazdasági integrációjára utalnak.

| (125) | Ezenfelül a Bizottság figyelembe vette különösen a helyiségek és a személyzet rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződéseket is:






  — | az Axens tekintetében: helyiségek, étkeztetés, személyzet, adminisztratív szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

(125)

Ezenfelül a Bizottság figyelembe vette különösen a helyiségek és a személyzet rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződéseket is:

—

az Axens tekintetében: helyiségek, étkeztetés, személyzet, adminisztratív szolgáltatások,

| — | a Beicip-Franlab tekintetében: pénztár, személyzet, |
| --- | --- |

—

a Beicip-Franlab tekintetében: pénztár, személyzet,

| — | a Prosernat tekintetében: jogi és pénzügyi szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

a Prosernat tekintetében: jogi és pénzügyi szolgáltatások.

| (126) | Ami az IFP és leányvállalati megítélését illeti az érintett piacon, a Bizottság vélemény szerint több tényező utal arra, hogy az IFP-ről és az érintett leányvállalatokról közös és együttes kép alakult ki az ügyfélkörben és a versenytársak körében. Azon kívül, hogy az Axens és a Prosernat logóiban megjelenik az „IFP Group Technologies”, közvetlen linkek találhatók az érintett leányvállalatok honlapja és az IFP honlapja között. Ezenfelül az Axens és a Prosernat honlapjukon az IFP K+F törekvéseire hivatkoznak saját tevékenységi területükön (32). Ugyanígy, a Beicip-Franlab bahreini irodája az „IFP Middle East Consulting” nevet viseli. Ezenfelül az IFP és az Axens együtt vesznek részt különböző konferenciákon (33). A Bizottság több, az IFP/Axens egységességére utaló hivatkozást is felfedett a reklámokban és kiadványokban (34) és az ágazati szereplők honlapján (35). |
| --- | --- |

(126)

Ami az IFP és leányvállalati megítélését illeti az érintett piacon, a Bizottság vélemény szerint több tényező utal arra, hogy az IFP-ről és az érintett leányvállalatokról közös és együttes kép alakult ki az ügyfélkörben és a versenytársak körében. Azon kívül, hogy az Axens és a Prosernat logóiban megjelenik az „IFP Group Technologies”, közvetlen linkek találhatók az érintett leányvállalatok honlapja és az IFP honlapja között. Ezenfelül az Axens és a Prosernat honlapjukon az IFP K+F törekvéseire hivatkoznak saját tevékenységi területükön (32). Ugyanígy, a Beicip-Franlab bahreini irodája az „IFP Middle East Consulting” nevet viseli. Ezenfelül az IFP és az Axens együtt vesznek részt különböző konferenciákon (33). A Bizottság több, az IFP/Axens egységességére utaló hivatkozást is felfedett a reklámokban és kiadványokban (34) és az ágazati szereplők honlapján (35).

| (127) | Végül a Bizottság egyeztetést tapasztalt az IFP és leányvállalatai, az Axens, a Beicip-Franlab és a Prosernat tevékenységi területei között, ami megerősíti azt az elgondolást, hogy az IFP-csoportot egyetlen vállalkozásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(127)

Végül a Bizottság egyeztetést tapasztalt az IFP és leányvállalatai, az Axens, a Beicip-Franlab és a Prosernat tevékenységi területei között, ami megerősíti azt az elgondolást, hogy az IFP-csoportot egyetlen vállalkozásnak kell tekinteni.

| (128) | Következésképpen a K+F eredmények hasznosítása áll az IFP fejlesztési stratégiájának középpontjában, amint azt az állammal kötött teljesítményszerződés meghatározza. Ezenfelül a leányvállalatok tőkéjéből való részesedés és az IFP vezető tisztségviselőinek a leányvállalatok vezetőségében való részvétele arra utal, hogy az IFP jogi és tényleges ellenőrzést gyakorol az érintett leányvállalatok felett. Végül az IFP és az érintett leányvállalatok közötti, tevékenységük lényeges területein kötött kizárólagos megállapodások tanúsítják az eljárással érintett jogalanyok gazdasági integrációját. Másfelől az IFP és leányvállalatainak közös megjelenése az érintett piacon és a róluk ott kialakult közös kép is alátámasztja a fentieket. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy határozathozatali gyakorlatára és a Bíróság ítélkezési gyakorlatára tekintettel, a szóban forgó leányvállalatok az érintett piacokon nem tekinthetők anyavállalatuktól, az IFP-től független gazdasági szereplőnek. |
| --- | --- |

(128)

Következésképpen a K+F eredmények hasznosítása áll az IFP fejlesztési stratégiájának középpontjában, amint azt az állammal kötött teljesítményszerződés meghatározza. Ezenfelül a leányvállalatok tőkéjéből való részesedés és az IFP vezető tisztségviselőinek a leányvállalatok vezetőségében való részvétele arra utal, hogy az IFP jogi és tényleges ellenőrzést gyakorol az érintett leányvállalatok felett. Végül az IFP és az érintett leányvállalatok közötti, tevékenységük lényeges területein kötött kizárólagos megállapodások tanúsítják az eljárással érintett jogalanyok gazdasági integrációját. Másfelől az IFP és leányvállalatainak közös megjelenése az érintett piacon és a róluk ott kialakult közös kép is alátámasztja a fentieket. Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy határozathozatali gyakorlatára és a Bíróság ítélkezési gyakorlatára tekintettel, a szóban forgó leányvállalatok az érintett piacokon nem tekinthetők anyavállalatuktól, az IFP-től független gazdasági szereplőnek.

| (129) | A fentiek ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy egy esetleges állami támogatás kedvezményezettjei az IFP, az Axens, a Beicip-Franlab és a Prosernat a finomítási és petrokémiai piacon, a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán, valamint a gázfeldolgozás és a kénmentesítés piacán folytatott tevékenységük tekintetében. |
| --- | --- |

(129)

A fentiek ismeretében a Bizottság úgy véli, hogy egy esetleges állami támogatás kedvezményezettjei az IFP, az Axens, a Beicip-Franlab és a Prosernat a finomítási és petrokémiai piacon, a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán, valamint a gázfeldolgozás és a kénmentesítés piacán folytatott tevékenységük tekintetében.

7.1.2.   Az állami forrásokból finanszírozott szelektív előny meghatározása

| (130) | Amennyiben beigazolódik, hogy az IFP a leányvállalatainak, az Axens-nak, a Beicip-Franlabnak és Prosernat-nak a közvetítésével gazdasági tevékenységet folytat, az IFP-nek a három leányvállalat tevékenységi területén nyújtott állami támogatás adott esetben a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá tartozhat. |
| --- | --- |

(130)

Amennyiben beigazolódik, hogy az IFP a leányvállalatainak, az Axens-nak, a Beicip-Franlabnak és Prosernat-nak a közvetítésével gazdasági tevékenységet folytat, az IFP-nek a három leányvállalat tevékenységi területén nyújtott állami támogatás adott esetben a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá tartozhat.

| (131) | A kérdés, amelyet a Bizottságnak meg kell válaszolnia, mielőtt a versenyelőnyt megállapítaná, az, hogy az IFP-nek nyújtott állami finanszírozásban e társaság gazdasági tevékenységei is részesülnek-e az érintett piacon. E tekintetben a Bizottság a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások új, 2006. évi közösségi keretrendszerében (36) – amely tükrözi a Bizottságnak a témával kapcsolatos álláspontját – kifejtette az állami támogatás fogalmának arra az esetre szóló értelmezését, ha egy és ugyanazon jogalany mind gazdasági, mind nem gazdasági tevékenységet is folytat: „Amennyiben ugyanazon szervezet gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a gazdasági tevékenység kereszttámogatásának elkerülése érdekében a nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá, amennyiben a két tevékenység jellege, költségei és finanszírozása egyértelműen elkülöníthető. A költségek megfelelő megosztásának bizonyítékai közé tartozhatnak az egyetemek és kutatási szervezetek éves pénzügyi kimutatásai.” (37) |
| --- | --- |

(131)

A kérdés, amelyet a Bizottságnak meg kell válaszolnia, mielőtt a versenyelőnyt megállapítaná, az, hogy az IFP-nek nyújtott állami finanszírozásban e társaság gazdasági tevékenységei is részesülnek-e az érintett piacon. E tekintetben a Bizottság a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások új, 2006. évi közösségi keretrendszerében (36) – amely tükrözi a Bizottságnak a témával kapcsolatos álláspontját – kifejtette az állami támogatás fogalmának arra az esetre szóló értelmezését, ha egy és ugyanazon jogalany mind gazdasági, mind nem gazdasági tevékenységet is folytat: „Amennyiben ugyanazon szervezet gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a gazdasági tevékenység kereszttámogatásának elkerülése érdekében a nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem tartozik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alá, amennyiben a két tevékenység jellege, költségei és finanszírozása egyértelműen elkülöníthető. A költségek megfelelő megosztásának bizonyítékai közé tartozhatnak az egyetemek és kutatási szervezetek éves pénzügyi kimutatásai.” (37)

| (132) | Vagyis a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy fennáll-e a gazdasági tevékenységeknek az IFP nem gazdasági tevékenységeihez nyújtott állami finanszírozás útján történő kereszttámogatása. Ennek érdekében a Bizottság megvizsgálta az IFP elszámolásait, hogy meghatározza a kereskedelmi tevékenységekhez nyújtott állami támogatás esetleges összegét. Mivel ugyanis az IFP és az érintett leányvállalatok különálló jogalanyok, elszámolásaik is elkülönítettek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a gazdasági tevékenységek támogatottak, az az érintett leányvállalatok által az anyavállalat felé kifizetett díjazás szintjéből következik, és tükröződnie kell az IFP elszámolásaiban. |
| --- | --- |

(132)

Vagyis a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy fennáll-e a gazdasági tevékenységeknek az IFP nem gazdasági tevékenységeihez nyújtott állami finanszírozás útján történő kereszttámogatása. Ennek érdekében a Bizottság megvizsgálta az IFP elszámolásait, hogy meghatározza a kereskedelmi tevékenységekhez nyújtott állami támogatás esetleges összegét. Mivel ugyanis az IFP és az érintett leányvállalatok különálló jogalanyok, elszámolásaik is elkülönítettek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a gazdasági tevékenységek támogatottak, az az érintett leányvállalatok által az anyavállalat felé kifizetett díjazás szintjéből következik, és tükröződnie kell az IFP elszámolásaiban.

| (133) | Először is a Bizottság tudomásul veszi, hogy az IFP költségvetését tevékenységi típusonként, hét eredményközpont szerint állapítják meg, ami lehetővé teszi az IFP K+F, képzési, ismeretterjesztési és portfoliókezelési tevékenységének hatékony elkülönítését a könyvelés szempontjából. |
| --- | --- |

(133)

Először is a Bizottság tudomásul veszi, hogy az IFP költségvetését tevékenységi típusonként, hét eredményközpont szerint állapítják meg, ami lehetővé teszi az IFP K+F, képzési, ismeretterjesztési és portfoliókezelési tevékenységének hatékony elkülönítését a könyvelés szempontjából.

| (134) | Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálata szempontjából releváns elszámolások a „finomítási–petrokémiai” eredményközpont elszámolásai a finomítási és petrokémiai technológiák és a kénmentesítési technológiák területén folytatott tevékenységek tekintetében, valamint a „feltárás–gyártás” eredményközpont elszámolásai a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának területén folytatott tevékenységek, valamint a gázfeldolgozási technológiák területén folytatott tevékenységek tekintetében. A Bizottság úgy véli, hogy a „felderítő kutatás” jogcímének keretében folytatott projektek állami finanszírozása nem képezi vizsgálatának tárgyát, amennyiben e projektek az alapkutatás részének tekinthetők az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletének értelmében, valamint nagy kockázatot képviselnek, és nem egy adott leányvállalatra irányulnak. |
| --- | --- |

(134)

Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálata szempontjából releváns elszámolások a „finomítási–petrokémiai” eredményközpont elszámolásai a finomítási és petrokémiai technológiák és a kénmentesítési technológiák területén folytatott tevékenységek tekintetében, valamint a „feltárás–gyártás” eredményközpont elszámolásai a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának területén folytatott tevékenységek, valamint a gázfeldolgozási technológiák területén folytatott tevékenységek tekintetében. A Bizottság úgy véli, hogy a „felderítő kutatás” jogcímének keretében folytatott projektek állami finanszírozása nem képezi vizsgálatának tárgyát, amennyiben e projektek az alapkutatás részének tekinthetők az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletének értelmében, valamint nagy kockázatot képviselnek, és nem egy adott leányvállalatra irányulnak.

| (135) | Másodsorban, a Bizottság úgy véli, hogy az IFP-ben megvalósított analitikus könyvelési rendszer ténylegesen lehetővé teszi az (állami költségvetési juttatáson kívüli) bevételek és kiadások egyes eredményközpontokhoz rendelését. E tekintetben megjegyzi, hogy az IFP analitikus könyvelése a projekt fogalmán alapul. A projekteket eredményközpontonként csoportosítják. Az egyes eredményközpontokon belül a projektek katalogizálása szegmensenként vagy típusonként történik. Az egyes eredményközpontokon belül a bevételek és költségek megállapítására projektenként kerül sor. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy az IFP költségvetését és éves beszámolóit két külső, független könyvvizsgáló ellenőrzi. |
| --- | --- |

(135)

Másodsorban, a Bizottság úgy véli, hogy az IFP-ben megvalósított analitikus könyvelési rendszer ténylegesen lehetővé teszi az (állami költségvetési juttatáson kívüli) bevételek és kiadások egyes eredményközpontokhoz rendelését. E tekintetben megjegyzi, hogy az IFP analitikus könyvelése a projekt fogalmán alapul. A projekteket eredményközpontonként csoportosítják. Az egyes eredményközpontokon belül a projektek katalogizálása szegmensenként vagy típusonként történik. Az egyes eredményközpontokon belül a bevételek és költségek megállapítására projektenként kerül sor. Ezenfelül a Bizottság megjegyzi, hogy az IFP költségvetését és éves beszámolóit két külső, független könyvvizsgáló ellenőrzi.

| (136) | Harmadsorban, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredményközpontok saját bevétellel rendelkeznek, és az állami költségvetési juttatást analitikusan nem rendelik hozzá az eredményközpontokhoz. Ebből adott esetben elszámolási hiány keletkezik a központok számára megállapított bevételek és költségek között. A saját bevételek közé tartoznak a szolgáltatásokért fizetett díjazások, a licencdíjak és a leányvállalatok által kifizetett osztalék. |
| --- | --- |

(136)

Harmadsorban, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredményközpontok saját bevétellel rendelkeznek, és az állami költségvetési juttatást analitikusan nem rendelik hozzá az eredményközpontokhoz. Ebből adott esetben elszámolási hiány keletkezik a központok számára megállapított bevételek és költségek között. A saját bevételek közé tartoznak a szolgáltatásokért fizetett díjazások, a licencdíjak és a leányvállalatok által kifizetett osztalék.

| (137) | Negyedsorban, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nél egy adott projekt tekintetében felmerült összes költséget figyelembe veszik, és az nem csak a projektnek tulajdonítható közvetlen költségekre terjed ki (projektspecifikus fogyóeszközök, és kisebb, amortizálódó felszerelések beszerzése, külső szolgáltatások, költözések, biztosítások, dokumentáció, karbantartás és bérlet), hanem a közvetett költségekre is (a személyzet bére és társadalombiztosítási járulékai, a tárgyi eszközök és immateriális javak amortizációja, általános költségek). A közvetett költségeket a személyek száma × óra arányban rendelik a projekthez az érintett személyzeti kategóriára (mérnökök, technikusok stb.) kiszámított órabér függvényében. A Bizottság úgy véli, hogy a hozzárendelés e módszere könyvelési szempontból objektív és releváns az érintett tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

(137)

Negyedsorban, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nél egy adott projekt tekintetében felmerült összes költséget figyelembe veszik, és az nem csak a projektnek tulajdonítható közvetlen költségekre terjed ki (projektspecifikus fogyóeszközök, és kisebb, amortizálódó felszerelések beszerzése, külső szolgáltatások, költözések, biztosítások, dokumentáció, karbantartás és bérlet), hanem a közvetett költségekre is (a személyzet bére és társadalombiztosítási járulékai, a tárgyi eszközök és immateriális javak amortizációja, általános költségek). A közvetett költségeket a személyek száma × óra arányban rendelik a projekthez az érintett személyzeti kategóriára (mérnökök, technikusok stb.) kiszámított órabér függvényében. A Bizottság úgy véli, hogy a hozzárendelés e módszere könyvelési szempontból objektív és releváns az érintett tevékenységek tekintetében.

| (138) | Ötödsorban, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredményközpontokban folytatott horizontális projekteknek a „szakfelszerelések” és „támogatási tevékenységek” szegmensével kapcsolatos költségét szintén az egyes projektek szintjén állapítják meg, akár közvetlenül, akár a rá vonatkozó szegmens (kompetenciaszerzés vagy ipari kutatás) összköltségének arányában. |
| --- | --- |

(138)

Ötödsorban, a Bizottság megjegyzi, hogy az eredményközpontokban folytatott horizontális projekteknek a „szakfelszerelések” és „támogatási tevékenységek” szegmensével kapcsolatos költségét szintén az egyes projektek szintjén állapítják meg, akár közvetlenül, akár a rá vonatkozó szegmens (kompetenciaszerzés vagy ipari kutatás) összköltségének arányában.

| (139) | Végezetül a Bizottság tudomásul veszi, hogy a 125 preambulumbekezdésben említett kiegészítő rendelkezésre bocsátások az IFP és az érintett leányvállalatok közötti szerződések tárgyát képezik. Ezeket a szolgáltatásokat az IFP a teljes költsége alapján számlázza ki, és az érintett eredményközponthoz rendeli. |
| --- | --- |

(139)

Végezetül a Bizottság tudomásul veszi, hogy a 125 preambulumbekezdésben említett kiegészítő rendelkezésre bocsátások az IFP és az érintett leányvállalatok közötti szerződések tárgyát képezik. Ezeket a szolgáltatásokat az IFP a teljes költsége alapján számlázza ki, és az érintett eredményközponthoz rendeli.

| (140) | A Bizottság tehát arra a következtésre juthat, hogy a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok költségei ténylegesen az IFP érintett piacokon folytatott tevékenységeinek összköltségét tükrözik. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság tehát arra a következtésre juthat, hogy a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok költségei ténylegesen az IFP érintett piacokon folytatott tevékenységeinek összköltségét tükrözik.

| (141) | A dolgok ilyen állása mellett a Bizottság tudomásul veszi, hogy egyrészről a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok és másrészről az érintett leányvállalatok tevékenységi területei nem felelnek meg egy az egyben egymásnak. Más szavakkal, a kutatási szerződésekben alkalmazott terminológiával élve, az eredményközpontok magukban foglalnak kizárólagosan a leányvállalatok területéhez tartozó tevékenységeket, de a nem kizárólagosan az azok területén folytatott tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(141)

A dolgok ilyen állása mellett a Bizottság tudomásul veszi, hogy egyrészről a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok és másrészről az érintett leányvállalatok tevékenységi területei nem felelnek meg egy az egyben egymásnak. Más szavakkal, a kutatási szerződésekben alkalmazott terminológiával élve, az eredményközpontok magukban foglalnak kizárólagosan a leányvállalatok területéhez tartozó tevékenységeket, de a nem kizárólagosan az azok területén folytatott tevékenységeket is.

| (142) | Egyrészt a „finomítás–petrokémia” eredményközpont magában foglalja az IFP kénmentesítési technológiákkal kapcsolatos K+F tevékenységeit, amely tevékenység eredményeit a Prosernat leányvállalat hasznosítja, a finomítási technológiai, petrokémiai, GTL-lel (gas to liquid), és a gázolajhoz felhasznált növényi olajok észtereivel kapcsolatos K+F tevékenységeket, amelyek eredményeit az Axens leányvállalat hasznosítja, valamint a CTL-lel (coal to liquid), a biomasszával (a gázolajhoz használt növényi olajok észterein kívül) és a hidrogéntermeléssel kapcsolatos K+F tevékenységeket, amelyek eredményeit más ipari partnerekkel együttműködve hasznosítanak. |
| --- | --- |

(142)

Egyrészt a „finomítás–petrokémia” eredményközpont magában foglalja az IFP kénmentesítési technológiákkal kapcsolatos K+F tevékenységeit, amely tevékenység eredményeit a Prosernat leányvállalat hasznosítja, a finomítási technológiai, petrokémiai, GTL-lel (gas to liquid), és a gázolajhoz felhasznált növényi olajok észtereivel kapcsolatos K+F tevékenységeket, amelyek eredményeit az Axens leányvállalat hasznosítja, valamint a CTL-lel (coal to liquid), a biomasszával (a gázolajhoz használt növényi olajok észterein kívül) és a hidrogéntermeléssel kapcsolatos K+F tevékenységeket, amelyek eredményeit más ipari partnerekkel együttműködve hasznosítanak.

| (143) | Másrészt a „feltárás–gyártás” eredményközpont magában foglalja az IFP K+F tevékenységeit a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatása területén, amelynek eredményeit a Beicip-Franlab leányvállalat hasznosítja, valamint a gázfeldolgozás területén, amelynek eredményeit a Prosernat leányvállalat hasznosítja, emellett a CO2-hasznosítás és hidrogénszállítás területén, amelyek eredményeit más ipari partnerekkel együttműködve hasznosítják. |
| --- | --- |

(143)

Másrészt a „feltárás–gyártás” eredményközpont magában foglalja az IFP K+F tevékenységeit a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatása területén, amelynek eredményeit a Beicip-Franlab leányvállalat hasznosítja, valamint a gázfeldolgozás területén, amelynek eredményeit a Prosernat leányvállalat hasznosítja, emellett a CO2-hasznosítás és hidrogénszállítás területén, amelyek eredményeit más ipari partnerekkel együttműködve hasznosítják.

| (144) | Ezenfelül a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok „kompetenciaszerzés” szegmensével kapcsolatban folytatott több projekt alapkutatásnak minősül az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletének értelmében, és hogy e projektek eredményeit széles körben, megkülönböztetésmentesen terjesztik a közösségi vállalkozások között. E projektek célja az új elgondolások előmozdítása egy meglehetősen korai szakaszban végzett kreatív kutatás révén, valamint a kompetenciák kifejlesztése. Franciaország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az e szegmensekben folytatott projektek listáját és a bemutató anyagokat. Ezenfelül a Bizottság tudomásul veszi, hogy az IFP e tevékenységek eredményeit számos eszközzel terjeszti, mint például a saját tudományos folyóirata, az Oil & Gas Science and Technology révén, vagy ingyenes online hozzáférés biztosításával, konferenciák szervezésével és az azokon való részvétellel, munkák kiadásával, más kutatóközpontokkal fenntartott partnerségekkel és doktori képzéssel. |
| --- | --- |

(144)

Ezenfelül a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy a „finomítás–petrokémia” és a „feltárás–gyártás” eredményközpontok „kompetenciaszerzés” szegmensével kapcsolatban folytatott több projekt alapkutatásnak minősül az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletének értelmében, és hogy e projektek eredményeit széles körben, megkülönböztetésmentesen terjesztik a közösségi vállalkozások között. E projektek célja az új elgondolások előmozdítása egy meglehetősen korai szakaszban végzett kreatív kutatás révén, valamint a kompetenciák kifejlesztése. Franciaország a Bizottság rendelkezésére bocsátotta az e szegmensekben folytatott projektek listáját és a bemutató anyagokat. Ezenfelül a Bizottság tudomásul veszi, hogy az IFP e tevékenységek eredményeit számos eszközzel terjeszti, mint például a saját tudományos folyóirata, az Oil & Gas Science and Technology révén, vagy ingyenes online hozzáférés biztosításával, konferenciák szervezésével és az azokon való részvétellel, munkák kiadásával, más kutatóközpontokkal fenntartott partnerségekkel és doktori képzéssel.

| (145) | Figyelembe véve a (133)–(139) preambulumbekezdésben foglalt tényeket, a Bizottság úgy véli, hogy az IFP analitikus könyvelési rendszere lehetővé teszi a felmerült költségek és a gazdasági tevékenységek címén beszedett díjak egészének nyomon követését. A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy az IFP elszámolásainak jelenlegi szerkezete alapján a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek közötti különbségtételhez az eredményközpontok elszámolásainak aprólékos, projektenkénti elemzésére van szükség. Ennélfogva úgy véli, hogy a jövőre nézve az IFP-nek oly módon kell összeállítania és közzétennie elszámolásait, hogy gazdasági és nem gazdasági tevékenységei egyértelműbben elhatárolhatók legyenek, például a gazdasági tevékenységeket egyetlen eredményközpontra összpontosítva, a 2006/111/EK irányelvben megállapított elvekkel összhangban. |
| --- | --- |

(145)

Figyelembe véve a (133)–(139) preambulumbekezdésben foglalt tényeket, a Bizottság úgy véli, hogy az IFP analitikus könyvelési rendszere lehetővé teszi a felmerült költségek és a gazdasági tevékenységek címén beszedett díjak egészének nyomon követését. A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy az IFP elszámolásainak jelenlegi szerkezete alapján a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek közötti különbségtételhez az eredményközpontok elszámolásainak aprólékos, projektenkénti elemzésére van szükség. Ennélfogva úgy véli, hogy a jövőre nézve az IFP-nek oly módon kell összeállítania és közzétennie elszámolásait, hogy gazdasági és nem gazdasági tevékenységei egyértelműbben elhatárolhatók legyenek, például a gazdasági tevékenységeket egyetlen eredményközpontra összpontosítva, a 2006/111/EK irányelvben megállapított elvekkel összhangban.

| (146) | Az IFP eredményközpontjai elszámolásainak vizsgálatát követően a Bizottság már meg tudja állapítani a K+F projektek költségeinek összegét, valamint az IFP saját forrásait az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területein, azaz a finomítási és petrokémiai technológiák, a GTL és a gázolajhoz használt növényi olajok észterei területén, valamint a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén.
  1.   táblázat









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Költségek | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Saját források | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Könyvelési hiány | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |

(146)

Az IFP eredményközpontjai elszámolásainak vizsgálatát követően a Bizottság már meg tudja állapítani a K+F projektek költségeinek összegét, valamint az IFP saját forrásait az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területein, azaz a finomítási és petrokémiai technológiák, a GTL és a gázolajhoz használt növényi olajok észterei területén, valamint a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén.

1.   táblázat

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Költségek

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Saját források

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Könyvelési hiány

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

| (147) | Mivel ezek az adatok könyvelési hiányt mutatnak, az IFP-nek a finomítási és petrokémiai technológiák, a GTL és a gázolajhoz használt növényi olajok észterei területén, valamint a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén folytatott kereskedelmi tevékenységeit nem teljes mértékben finanszírozzák saját forrásokból, és ezek ilyen módon részesülnek az IFP-nek nyújtott állami finanszírozásban. Ez állami forrásokból finanszírozott szelektív előnynek minősül. |
| --- | --- |

(147)

Mivel ezek az adatok könyvelési hiányt mutatnak, az IFP-nek a finomítási és petrokémiai technológiák, a GTL és a gázolajhoz használt növényi olajok észterei területén, valamint a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák területén folytatott kereskedelmi tevékenységeit nem teljes mértékben finanszírozzák saját forrásokból, és ezek ilyen módon részesülnek az IFP-nek nyújtott állami finanszírozásban. Ez állami forrásokból finanszírozott szelektív előnynek minősül.

| (148) | A 2003 és 2006 közötti időszakra vonatkozó halmozott hiány a két érintett piacon tehát (kevesebb, mint 50 millió EUR) (15). Ez az összeg mindazonáltal egyértelműen kisebb az UOP által állított összegnél. |
| --- | --- |

(148)

A 2003 és 2006 közötti időszakra vonatkozó halmozott hiány a két érintett piacon tehát (kevesebb, mint 50 millió EUR) (15). Ez az összeg mindazonáltal egyértelműen kisebb az UOP által állított összegnél.

| (149) | Meg kell említeni az IFP-nek a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának területén folytatott tevékenységeit is. A Bizottság megjegyzi ugyanis, hogy az IFP és leányvállalata, a Beicip-Franlab közötti – a 2005. december 16-án aláírt módosító rendelkezéssel módosított – 2005. január 1-jétől hatályos fejlesztési megállapodás előírja, hogy a Beicip-Franlab teljes mértékben megtéríti az IFP-nek a Beicip-Franlab tevékenységi területein végzett munkái költségeit a jogszabályban előírt kamattal terhelten, beleértve az algoritmusokkal, modellekkel és módszerekkel kapcsolatos kutatómunka költségeit is. Ezenfelül a Bizottság ellenőrizte a Beicip-Franlab által az IFP-nek 2003-ban és 2004-ben kifizetett díjazást, és megállapítja, hogy ezek nagymértékben fedezik az IFP által a leányvállalata kizárólagos területén folytatott tevékenységek költségeit. |
| --- | --- |

(149)

Meg kell említeni az IFP-nek a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának területén folytatott tevékenységeit is. A Bizottság megjegyzi ugyanis, hogy az IFP és leányvállalata, a Beicip-Franlab közötti – a 2005. december 16-án aláírt módosító rendelkezéssel módosított – 2005. január 1-jétől hatályos fejlesztési megállapodás előírja, hogy a Beicip-Franlab teljes mértékben megtéríti az IFP-nek a Beicip-Franlab tevékenységi területein végzett munkái költségeit a jogszabályban előírt kamattal terhelten, beleértve az algoritmusokkal, modellekkel és módszerekkel kapcsolatos kutatómunka költségeit is. Ezenfelül a Bizottság ellenőrizte a Beicip-Franlab által az IFP-nek 2003-ban és 2004-ben kifizetett díjazást, és megállapítja, hogy ezek nagymértékben fedezik az IFP által a leányvállalata kizárólagos területén folytatott tevékenységek költségeit.

| (150) | A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy az IFP és a Beicip-Franlab tevékenységeit teljes mértékben a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán szerzett bevételből finanszírozzák. Ezen a piacon az IFP és a Beicip-Franlab tehát nem rendelkezik versenyelőnnyel. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy az IFP és a Beicip-Franlab tevékenységeit teljes mértékben a kőolajmezők kitermelésével kapcsolatos tanácsadás és a kőolaj-kitermelésben alkalmazott szoftverek szolgáltatásának piacán szerzett bevételből finanszírozzák. Ezen a piacon az IFP és a Beicip-Franlab tehát nem rendelkezik versenyelőnnyel.

7.1.3.   A támogatás meglétével kapcsolatos következtetés

| (151) | Következésképpen az IFP egyes tevékenységei nem tartoznak a nem gazdasági tevékenységek körébe, amennyiben azokat a leányvállalatok kereskedelmileg hasznosítják. A Bizottság ugyanis arra a következtetésre jutott, hogy az érintett leányvállalatok nem tekinthetők az anyavállalatukhoz képest autonóm gazdasági szereplőnek, minthogy tevékenységeik az IFP fejlesztési stratégiájába illeszkednek, az IFP nem csak jogi, hanem tényleges ellenőrzést is gyakorol, a kizárólagos megállapodások erőteljes gazdasági integrációról tanúskodnak, és az IFP-ről és az érintett leányvállalatokról közös kép alakult ki az érintett ágazatok piaci szereplői körében. |
| --- | --- |

(151)

Következésképpen az IFP egyes tevékenységei nem tartoznak a nem gazdasági tevékenységek körébe, amennyiben azokat a leányvállalatok kereskedelmileg hasznosítják. A Bizottság ugyanis arra a következtetésre jutott, hogy az érintett leányvállalatok nem tekinthetők az anyavállalatukhoz képest autonóm gazdasági szereplőnek, minthogy tevékenységeik az IFP fejlesztési stratégiájába illeszkednek, az IFP nem csak jogi, hanem tényleges ellenőrzést is gyakorol, a kizárólagos megállapodások erőteljes gazdasági integrációról tanúskodnak, és az IFP-ről és az érintett leányvállalatokról közös kép alakult ki az érintett ágazatok piaci szereplői körében.

| (152) | Ezenfelül az IFP kereskedelmi tevékenységei tekintetében, a Beicip-Franlab leányvállalat tevékenységi területeit kivéve, részleges állami finanszírozásban részesül, ami szelektív előnyt jelent, amennyiben az csak egyetlen vállalkozást illet. Ezenfelül ez a finanszírozás az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(152)

Ezenfelül az IFP kereskedelmi tevékenységei tekintetében, a Beicip-Franlab leányvállalat tevékenységi területeit kivéve, részleges állami finanszírozásban részesül, ami szelektív előnyt jelent, amennyiben az csak egyetlen vállalkozást illet. Ezenfelül ez a finanszírozás az államnak tudható be.

| (153) | A Bizottság úgy véli, hogy az Axens és a Prosernat tevékenységi területén a támogatás meglétének egyéb kritériumai is teljesülnek. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság úgy véli, hogy az Axens és a Prosernat tevékenységi területén a támogatás meglétének egyéb kritériumai is teljesülnek.

| (154) | A Bizottság úgy véli, hogy az Axens és a Prosernat tevékenységi területein folytatott tevékenységekhez való bármely hozzájárulás erősíti az IFP és leányvállalatai versenypozícióját és potenciális versenytorzuláshoz vezet. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság úgy véli, hogy az Axens és a Prosernat tevékenységi területein folytatott tevékenységekhez való bármely hozzájárulás erősíti az IFP és leányvállalatai versenypozícióját és potenciális versenytorzuláshoz vezet.

| (155) | Ami az IFP és az Axens tevékenységi területeit illeti, a Bizottság tudomásul veszi a Franciaország által közölt információkat, amelyeket az Axens is megismételt észrevételeiben, és amelyek azt igyekeztek bizonyítani, hogy az Axens – különösen az ágazat más vállalkozásaihoz képest – nagy összegben finanszírozza a kutatás többletköltségeit saját forrásaiból. A dolgok ilyen állása mellett a Bizottság úgy véli, hogy az előny hiánya nem vezethető le ebből a nagyobb összegből, minthogy az IFP elszámolásainak elemzése egyértelműen könyvelési hiányt mutatott a költségek és a források között az Axens tevékenységi területén. |
| --- | --- |

(155)

Ami az IFP és az Axens tevékenységi területeit illeti, a Bizottság tudomásul veszi a Franciaország által közölt információkat, amelyeket az Axens is megismételt észrevételeiben, és amelyek azt igyekeztek bizonyítani, hogy az Axens – különösen az ágazat más vállalkozásaihoz képest – nagy összegben finanszírozza a kutatás többletköltségeit saját forrásaiból. A dolgok ilyen állása mellett a Bizottság úgy véli, hogy az előny hiánya nem vezethető le ebből a nagyobb összegből, minthogy az IFP elszámolásainak elemzése egyértelműen könyvelési hiányt mutatott a költségek és a források között az Axens tevékenységi területén.

| (156) | Ami az IFP és a Prosernat tevékenységi területét illeti, a Bizottság tudomásul veszi Franciaország azon észrevételeit, amelyek szerint az olajkutatási és feltárási projektek nagy többségében folytatott együttműködés megkülönböztetésmentesen áll nyitva számos ipari partner előtt. Mindazonáltal egyes projektekre az IFP és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodás vonatkozik, és így a más ipari partnerekkel folytatott együttműködés szigorúan szabályozott és korlátozott. Ebből tehát a Prosernat-nál megjelenő, állami forrásból finanszírozott szelektív előny következik. |
| --- | --- |

(156)

Ami az IFP és a Prosernat tevékenységi területét illeti, a Bizottság tudomásul veszi Franciaország azon észrevételeit, amelyek szerint az olajkutatási és feltárási projektek nagy többségében folytatott együttműködés megkülönböztetésmentesen áll nyitva számos ipari partner előtt. Mindazonáltal egyes projektekre az IFP és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodás vonatkozik, és így a más ipari partnerekkel folytatott együttműködés szigorúan szabályozott és korlátozott. Ebből tehát a Prosernat-nál megjelenő, állami forrásból finanszírozott szelektív előny következik.

| (157) | Ezenfelül ez a versenytorzulás hatással lehet a Közösségen belüli kereskedelemre, minthogy az érintett leányvállalatok tevékenységi ágazatai világszintű versenypiacok. A finomítási és petrokémiai technológiai piac világpiac, amely az 1950-es évektől nyitott a verseny számára. Az IFP és az Axens e piacon működő versenytársai főként az UOP, a Chevron, a Lummus, a Shell, az ExxonMobil, a Haldor Topsoe és a ConocoPhillips. A gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák piacán az IFP és a Prosernat gázfeldolgozó berendezések beszállítóival versenyez, így a KCC, a KPS, a SIIRTEC-NIGI, a Hanover Maloney, a Frames, a TDE és a GPS társasággal, illetve a gáz-kéntelenítési technológiák licenciaadóival, mint amilyen az UOP, az ExxonMobil, a Shell Global Solutions, a BASF, az Eneos és a Huntsman, valamint kénspecialistákkal, mint amilyen a Jacobs, a Black & Veath Pritchard, a Lurgi, a Parsons, a Technip-KTI, a SIIRTEC-NIGI vagy a CBI & TPA. |
| --- | --- |

(157)

Ezenfelül ez a versenytorzulás hatással lehet a Közösségen belüli kereskedelemre, minthogy az érintett leányvállalatok tevékenységi ágazatai világszintű versenypiacok. A finomítási és petrokémiai technológiai piac világpiac, amely az 1950-es évektől nyitott a verseny számára. Az IFP és az Axens e piacon működő versenytársai főként az UOP, a Chevron, a Lummus, a Shell, az ExxonMobil, a Haldor Topsoe és a ConocoPhillips. A gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiák piacán az IFP és a Prosernat gázfeldolgozó berendezések beszállítóival versenyez, így a KCC, a KPS, a SIIRTEC-NIGI, a Hanover Maloney, a Frames, a TDE és a GPS társasággal, illetve a gáz-kéntelenítési technológiák licenciaadóival, mint amilyen az UOP, az ExxonMobil, a Shell Global Solutions, a BASF, az Eneos és a Huntsman, valamint kénspecialistákkal, mint amilyen a Jacobs, a Black & Veath Pritchard, a Lurgi, a Parsons, a Technip-KTI, a SIIRTEC-NIGI vagy a CBI & TPA.

| (158) | Ebből következően a Bizottság cáfolja Franciaország azon érvét, amely szerint nem áll fenn az összes ahhoz szükséges tényező, hogy az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat számára nyújtott állami támogatást a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatássá lehessen minősíteni. |
| --- | --- |

(158)

Ebből következően a Bizottság cáfolja Franciaország azon érvét, amely szerint nem áll fenn az összes ahhoz szükséges tényező, hogy az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat számára nyújtott állami támogatást a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatássá lehessen minősíteni.

| (159) | Végül a Bizottság kifejti, hogy az IFP új EPIC jogállásából (38) és az e jogállással együtt járó esetleges korlátlan állami garanciából eredő további, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás külön bizottsági vizsgálat tárgyát képezi egy másik eljárás (NN11/08) keretében. E külön vizsgálatra különösen az ezen új EPIC-jogállásnak az e határozatban vizsgált intézkedésekhez viszonyított viszonylagos újdonsága miatt kerülhetett sor. |
| --- | --- |

(159)

Végül a Bizottság kifejti, hogy az IFP új EPIC jogállásából (38) és az e jogállással együtt járó esetleges korlátlan állami garanciából eredő további, a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatás külön bizottsági vizsgálat tárgyát képezi egy másik eljárás (NN11/08) keretében. E külön vizsgálatra különösen az ezen új EPIC-jogállásnak az e határozatban vizsgált intézkedésekhez viszonyított viszonylagos újdonsága miatt kerülhetett sor.

7.2.   A támogatás jogszerűsége

| (160) | A Bizottság bizonyította, hogy az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat állami forrásból finanszírozott szelektív előnyt szereztek. Ez az előny abból ered, hogy nem saját forrásaikból fedezik az Axens és a Prosernat tevékenységi területein folytatott K+F tevékenységet. Az, hogy nem fedezik az IFP-nek az Axens és a Prosernat területein felmerült költségeit, a csoporton belüli átruházási mechanizmusokból következik, amint azokat az IFP és az Axens, illetve az IFP és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodások meghatározzák. A Bizottság ennek következtében úgy véli, hogy a támogatás megléte a kereskedelmi leányvállalatok létezésének és az e leányvállalatok és az anyavállalat közötti kizárólagos megállapodások megkötésének együttes fennállásából következik, minthogy e leányvállalatok nem garantálják az IFP által a számukra végzett munka költségeinek teljes fedezetét. Emlékeztetőül, az IFP és az Axens közötti megállapodás 2001. január 1. óta, az IFP és a Prosernat közötti megállapodás 2002. január 1. óta hatályos. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság bizonyította, hogy az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat állami forrásból finanszírozott szelektív előnyt szereztek. Ez az előny abból ered, hogy nem saját forrásaikból fedezik az Axens és a Prosernat tevékenységi területein folytatott K+F tevékenységet. Az, hogy nem fedezik az IFP-nek az Axens és a Prosernat területein felmerült költségeit, a csoporton belüli átruházási mechanizmusokból következik, amint azokat az IFP és az Axens, illetve az IFP és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodások meghatározzák. A Bizottság ennek következtében úgy véli, hogy a támogatás megléte a kereskedelmi leányvállalatok létezésének és az e leányvállalatok és az anyavállalat közötti kizárólagos megállapodások megkötésének együttes fennállásából következik, minthogy e leányvállalatok nem garantálják az IFP által a számukra végzett munka költségeinek teljes fedezetét. Emlékeztetőül, az IFP és az Axens közötti megállapodás 2001. január 1. óta, az IFP és a Prosernat közötti megállapodás 2002. január 1. óta hatályos.

| (161) | A Bizottság tudomásul veszi a Franciaország által benyújtott és a 4.1. pontban összefoglalt észrevételeket. A Bizottság figyelembe veszi különösen, hogy Franciaország saját meglátása szerint 2001-ben bejelentette a Bizottságnak a strukturális és szerződéses változások lényegét. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy az IFP kereskedelmi tevékenységének 2001 óta, leányvállalatai révén bekövetkezett fejlődése olyan nagymértékű, amely jelentősen befolyásol minden előzetes gazdasági és jogi értékelést. Így a Bizottság fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozat 3.2. pontjában kifejtett értékelését, amely a támogatás jogellenességére vonatkozik, és amelynek értelmében a szóban forgó támogatást az 1998. évi határozat hatályvesztésétől, azaz 2003. január 1-jétől jogellenesnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság tudomásul veszi a Franciaország által benyújtott és a 4.1. pontban összefoglalt észrevételeket. A Bizottság figyelembe veszi különösen, hogy Franciaország saját meglátása szerint 2001-ben bejelentette a Bizottságnak a strukturális és szerződéses változások lényegét. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy az IFP kereskedelmi tevékenységének 2001 óta, leányvállalatai révén bekövetkezett fejlődése olyan nagymértékű, amely jelentősen befolyásol minden előzetes gazdasági és jogi értékelést. Így a Bizottság fenntartja az eljárás megindításáról szóló határozat 3.2. pontjában kifejtett értékelését, amely a támogatás jogellenességére vonatkozik, és amelynek értelmében a szóban forgó támogatást az 1998. évi határozat hatályvesztésétől, azaz 2003. január 1-jétől jogellenesnek kell tekinteni.

| (162) | A Bizottság tudomásul veszi Franciaország és az Axens észrevételeit a kedvezményezettek részéről tapasztalható jogos elvárással kapcsolatban. A dolgok ilyetén állása mellett – tekintettel a következőkben bemutatandó tényekre, azaz hogy a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nek és a leányvállalatainak nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal – nem szükséges, hogy a Bizottság e kérdésben nyilatkozzon. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság tudomásul veszi Franciaország és az Axens észrevételeit a kedvezményezettek részéről tapasztalható jogos elvárással kapcsolatban. A dolgok ilyetén állása mellett – tekintettel a következőkben bemutatandó tényekre, azaz hogy a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nek és a leányvállalatainak nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal – nem szükséges, hogy a Bizottság e kérdésben nyilatkozzon.

7.3.   A felfüggesztő rendelkezés iránti kérelem

| (163) | A Bizottság nem fogadta el az UOP olyan határozat meghozatalára irányuló kérelmét, amely arra kötelezné Franciaországot, hogy függessze fel a jogellenes támogatások kifizetését. Egyrészt ugyanis az IFP-nek nyújtott állami támogatás az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat gazdasági tevékenységein kívüli tevékenységek fő finanszírozási forrását jelentik, amely tevékenységek például a képzés, az alapkutatás és a közös K+F, valamint a K+F eredményeinek közzététele, amelyeket a Bizottság elvben nem tekint gazdasági tevékenységeknek, és amelyek az IFP-nek nyújtott állami támogatás több mint 90 %-át teszik ki. Másrészt a Bizottság úgy vélte, hogy ez a határozat nem helyénvaló, minthogy ésszerűen előre látható a támogatás legalább egy részének összeegyeztethetővé nyilvánítása. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság nem fogadta el az UOP olyan határozat meghozatalára irányuló kérelmét, amely arra kötelezné Franciaországot, hogy függessze fel a jogellenes támogatások kifizetését. Egyrészt ugyanis az IFP-nek nyújtott állami támogatás az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat gazdasági tevékenységein kívüli tevékenységek fő finanszírozási forrását jelentik, amely tevékenységek például a képzés, az alapkutatás és a közös K+F, valamint a K+F eredményeinek közzététele, amelyeket a Bizottság elvben nem tekint gazdasági tevékenységeknek, és amelyek az IFP-nek nyújtott állami támogatás több mint 90 %-át teszik ki. Másrészt a Bizottság úgy vélte, hogy ez a határozat nem helyénvaló, minthogy ésszerűen előre látható a támogatás legalább egy részének összeegyeztethetővé nyilvánítása.

7.4.   A támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos vizsgálat alapja

| (164) | Az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott kutatási szakaszok vizsgálata előtt a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy az IFP által folytatott és állami támogatással érintett tevékenységek ténylegesen a kutatás és fejlesztés körébe tartoznak-e. E tekintetben a Bizottság a Frascati-kézikönyvre (39) hivatkozik, amely meghatározza a K+F fogalmát és az azt alkotó tevékenységek besorolását. |
| --- | --- |

(164)

Az 1996. évi K+F keretrendszerben meghatározott kutatási szakaszok vizsgálata előtt a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy az IFP által folytatott és állami támogatással érintett tevékenységek ténylegesen a kutatás és fejlesztés körébe tartoznak-e. E tekintetben a Bizottság a Frascati-kézikönyvre (39) hivatkozik, amely meghatározza a K+F fogalmát és az azt alkotó tevékenységek besorolását.

| (165) | Ez a kézikönyv olyan kritériumokat határoz meg, amelyek alapján különbséget lehet tenni a K+F és más kapcsolódó tudományos, technológiai és ipari tevékenység között. A kézikönyv által elfogadott alapkritérium a K+F tekintetében a nem elhanyagolható újszerűség megléte és tudományos és/vagy technológiai bizonytalanság feloldása. |
| --- | --- |

(165)

Ez a kézikönyv olyan kritériumokat határoz meg, amelyek alapján különbséget lehet tenni a K+F és más kapcsolódó tudományos, technológiai és ipari tevékenység között. A kézikönyv által elfogadott alapkritérium a K+F tekintetében a nem elhanyagolható újszerűség megléte és tudományos és/vagy technológiai bizonytalanság feloldása.

| (166) | A további kritériumok különösen a következőkre vonatkoznak: a projektek céljai, a projekt középpontjában álló jelenség, struktúra vagy összefüggés ismeretlen volta, a már meglévő ismeretanyag vagy technikák alkalmazásának újszerűsége, annak nagy valószínűsége, hogy a projekt eredményei több intézmény számára is a jelenségek, összefüggések és manipulatív érdekelvek új (szélesebb körű és mélyebb) megértését szolgálják, az a tény, hogy az eredmények szabadalmaztathatók, a projektekhez rendelt személyzeti kör, az alkalmazott módszerek, a következtetések és eredmények általános volta, és adott esetben a projekt szokásosan más tevékenységi kategóriákba sorolása. |
| --- | --- |

(166)

A további kritériumok különösen a következőkre vonatkoznak: a projektek céljai, a projekt középpontjában álló jelenség, struktúra vagy összefüggés ismeretlen volta, a már meglévő ismeretanyag vagy technikák alkalmazásának újszerűsége, annak nagy valószínűsége, hogy a projekt eredményei több intézmény számára is a jelenségek, összefüggések és manipulatív érdekelvek új (szélesebb körű és mélyebb) megértését szolgálják, az a tény, hogy az eredmények szabadalmaztathatók, a projektekhez rendelt személyzeti kör, az alkalmazott módszerek, a következtetések és eredmények általános volta, és adott esetben a projekt szokásosan más tevékenységi kategóriákba sorolása.

| (167) | Végül a Frascati-kézikönyv kifejti, hogy „Ha az elsődleges cél valamely termék vagy eljárás további műszaki fejlesztése, akkor az a K+F meghatározás szerinti körbe tartozik. Ha azonban az adott termék, eljárás vagy megközelítési mód már véglegesnek tekinthető, és célja már a piac bővítése, a termelést közvetlenül megelőző tervezés vagy a termelési vagy ellenőrzési rendszer zökkenőmentes bevezetése, már nem K+F tevékenység.” |
| --- | --- |

(167)

Végül a Frascati-kézikönyv kifejti, hogy „Ha az elsődleges cél valamely termék vagy eljárás további műszaki fejlesztése, akkor az a K+F meghatározás szerinti körbe tartozik. Ha azonban az adott termék, eljárás vagy megközelítési mód már véglegesnek tekinthető, és célja már a piac bővítése, a termelést közvetlenül megelőző tervezés vagy a termelési vagy ellenőrzési rendszer zökkenőmentes bevezetése, már nem K+F tevékenység.”

| (168) | A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP-nek leányvállalatával, az Axens-nal együttműködésben folytatott tevékenységei új eljárások és új termékek (katalizátorok, abszorbensek) kifejlesztésére irányulnak, üzemanyagoknak, tüzelőanyagoknak és petrokémiai közbenső termékeknek a lehető legalacsonyabb költségen és a környezetet szem előtt tartva, valamennyi rendelkezésre álló szénforrásból történő előállítása céljából. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP-nek a leányvállalatával, a Prosernat-val együttműködésben folytatott tevékenységei új eljárások és berendezések kifejlesztésére irányulnak a gázfeldolgozás és a kénmentesítés területén. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP-nek leányvállalatával, az Axens-nal együttműködésben folytatott tevékenységei új eljárások és új termékek (katalizátorok, abszorbensek) kifejlesztésére irányulnak, üzemanyagoknak, tüzelőanyagoknak és petrokémiai közbenső termékeknek a lehető legalacsonyabb költségen és a környezetet szem előtt tartva, valamennyi rendelkezésre álló szénforrásból történő előállítása céljából. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP-nek a leányvállalatával, a Prosernat-val együttműködésben folytatott tevékenységei új eljárások és berendezések kifejlesztésére irányulnak a gázfeldolgozás és a kénmentesítés területén.

| (169) | Ezzel összefüggésben a projektek újszerűsége az eljárások vagy céltermékek összetevőiben, összefüggéseiben és/vagy jellemzőiben rejlik. Minden egyes projekt tekintetében azonosították a hátráltató tényezőket. Példaképpen, az IFP olyan projektet vezetett, amelynek a célja magas oktánszámú paraffin-alapanyagoknak az eddig kezelteknél nehezebb anyagokból történő előállításával kapcsolatos új eljárás kidolgozása, amely lehetővé teszi a benzin-összetétel aromásszénhidrogén-tartalmának csökkentésével kapcsolatos probléma megoldását. |
| --- | --- |

(169)

Ezzel összefüggésben a projektek újszerűsége az eljárások vagy céltermékek összetevőiben, összefüggéseiben és/vagy jellemzőiben rejlik. Minden egyes projekt tekintetében azonosították a hátráltató tényezőket. Példaképpen, az IFP olyan projektet vezetett, amelynek a célja magas oktánszámú paraffin-alapanyagoknak az eddig kezelteknél nehezebb anyagokból történő előállításával kapcsolatos új eljárás kidolgozása, amely lehetővé teszi a benzin-összetétel aromásszénhidrogén-tartalmának csökkentésével kapcsolatos probléma megoldását.

| (170) | Ezenfelül a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy az állami támogatással érintett tevékenységek megelőzik az eljárások és termékek típusjóváhagyását. Megjegyzi másfelől, hogy a projektek eredményei széles kört érintenek és szabadalmaztatottak, hogy az e projektekhez rendelt személyzet főként kutatókból és technikusokból áll, és hogy az alkalmazott módszerek kísérleten, értelmezésen és modellezésen alapulnak. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az ágazat más szereplői által folytatott ilyen típusú tevékenységeket általában a kutatási tevékenységek közé szokás sorolni (40). |
| --- | --- |

(170)

Ezenfelül a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy az állami támogatással érintett tevékenységek megelőzik az eljárások és termékek típusjóváhagyását. Megjegyzi másfelől, hogy a projektek eredményei széles kört érintenek és szabadalmaztatottak, hogy az e projektekhez rendelt személyzet főként kutatókból és technikusokból áll, és hogy az alkalmazott módszerek kísérleten, értelmezésen és modellezésen alapulnak. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az ágazat más szereplői által folytatott ilyen típusú tevékenységeket általában a kutatási tevékenységek közé szokás sorolni (40).

| (171) | Következésképpen a Bizottság nem fogadja el a panaszos azon érvelését, amely szerint az ezen eljárásban érintett tevékenységek nem minősíthetők K+F tevékenységeknek. A Bizottság ezzel szemben úgy véli, hogy az IFP-nek a leányvállalataival együttműködésben folytatott tevékenységei valójában a K+F körébe tartoznak. |
| --- | --- |

(171)

Következésképpen a Bizottság nem fogadja el a panaszos azon érvelését, amely szerint az ezen eljárásban érintett tevékenységek nem minősíthetők K+F tevékenységeknek. A Bizottság ezzel szemben úgy véli, hogy az IFP-nek a leányvállalataival együttműködésben folytatott tevékenységei valójában a K+F körébe tartoznak.

| (172) | Mivel K+F tevékenységekhez nyújtott állami támogatásról van szó, az összeegyeztethetőség vizsgálatára vonatkozó szabályok a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatással kapcsolatos szabályok. Mivel a támogatás, amely azon kereskedelmi leányvállalatok létezésének eredménye, amelyekkel az IFP kizárólagos megállapodást kötött 2001. január 1-je és 2003. január 1-je között, 2003. január 1-jétől jogellenesnek tekinthető, az összeegyeztethetőség vizsgálatára az 1996. évi K+F keretrendszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(172)

Mivel K+F tevékenységekhez nyújtott állami támogatásról van szó, az összeegyeztethetőség vizsgálatára vonatkozó szabályok a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatással kapcsolatos szabályok. Mivel a támogatás, amely azon kereskedelmi leányvállalatok létezésének eredménye, amelyekkel az IFP kizárólagos megállapodást kötött 2001. január 1-je és 2003. január 1-je között, 2003. január 1-jétől jogellenesnek tekinthető, az összeegyeztethetőség vizsgálatára az 1996. évi K+F keretrendszert kell alkalmazni.

7.5.   A támogatás összeegyeztethetősége

7.5.1.   A kutatás szakaszai

| (173) | Az 1996. évi K+F keretrendszer I. melléklete meghatározza az ipari kutatás és a prekompetitív fejlesztési tevékenységek fogalmát:






  a) | az ipari kutatás új ismeretek megszerzésére irányuló megtervezett kutatás, illetve kritikai vizsgálat, „amelynek célja, hogy ezek az ismeretek hasznosíthatók legyenek új termékek, eljárások, illetve szolgáltatások kifejlesztésénél, vagy a meglévő termékek, eljárások, illetve szolgáltatások jelentős továbbfejlesztésénél”; |
| --- | --- | --- |

(173)

Az 1996. évi K+F keretrendszer I. melléklete meghatározza az ipari kutatás és a prekompetitív fejlesztési tevékenységek fogalmát:

a)

az ipari kutatás új ismeretek megszerzésére irányuló megtervezett kutatás, illetve kritikai vizsgálat, „amelynek célja, hogy ezek az ismeretek hasznosíthatók legyenek új termékek, eljárások, illetve szolgáltatások kifejlesztésénél, vagy a meglévő termékek, eljárások, illetve szolgáltatások jelentős továbbfejlesztésénél”;

| b) | a kísérleti (prekompetitív) fejlesztési tevékenység célja „az ipari kutatás eredményeinek új, megváltoztatott vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások, illetve szolgáltatások tervébe, vázlatába, illetve tervrajzába való beillesztése, függetlenül attól, hogy értékesítésre vagy felhasználásra szánják-e őket, ideértve olyan kezdeti prototípus létrehozását, amely kereskedelmi célokra nem használható fel. Ez magában foglalhatja más termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi kidolgozását és megtervezését, valamint az induló demonstrációs projekteket, illetve kísérleti projekteket is, feltéve hogy ezek a projektek ipari alkalmazásokra, illetve kereskedelmi felhasználásra nem alakíthatók át, illetve nem alkalmazhatók. Nem foglalja magában a termékeken, gyártósorokon, gyártási eljárásokon, meglévő szolgáltatásokon és egyéb, folyamatban lévő műveleteken végrehajtott szokásos, illetve időközönkénti változtatásokat, még akkor sem, ha ezek a változtatások továbbfejlesztést jelentenek”. |
| --- | --- |

b)

a kísérleti (prekompetitív) fejlesztési tevékenység célja „az ipari kutatás eredményeinek új, megváltoztatott vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások, illetve szolgáltatások tervébe, vázlatába, illetve tervrajzába való beillesztése, függetlenül attól, hogy értékesítésre vagy felhasználásra szánják-e őket, ideértve olyan kezdeti prototípus létrehozását, amely kereskedelmi célokra nem használható fel. Ez magában foglalhatja más termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi kidolgozását és megtervezését, valamint az induló demonstrációs projekteket, illetve kísérleti projekteket is, feltéve hogy ezek a projektek ipari alkalmazásokra, illetve kereskedelmi felhasználásra nem alakíthatók át, illetve nem alkalmazhatók. Nem foglalja magában a termékeken, gyártósorokon, gyártási eljárásokon, meglévő szolgáltatásokon és egyéb, folyamatban lévő műveleteken végrehajtott szokásos, illetve időközönkénti változtatásokat, még akkor sem, ha ezek a változtatások továbbfejlesztést jelentenek”.

| (174) | Ezzel összefüggésben a Bizottság megvizsgálta az IFP és leányvállalata, az Axens közötti ipari kutatási szerződés szerinti tevékenységek ciklusát és megosztását, valamint a 2003 és 2006 között vezetett projektek teljes listáját és a vonatkozó információs anyagokat, amelyeket Franciaország adott át. |
| --- | --- |

(174)

Ezzel összefüggésben a Bizottság megvizsgálta az IFP és leányvállalata, az Axens közötti ipari kutatási szerződés szerinti tevékenységek ciklusát és megosztását, valamint a 2003 és 2006 között vezetett projektek teljes listáját és a vonatkozó információs anyagokat, amelyeket Franciaország adott át.

| (175) | Az IFP kutatási tevékenységet folytat. Az ilyen tevékenység célja egy előállítási mód megvalósíthatóságának ellenőrzése, és ez az 1996. évi K+F keretrendszer értelmében vett ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmánynak felel meg:






  a) | egy katalizátor tekintetében: csekély mennyiségű (gramm nagyságrendű), gyakran por formában megjelenő minták készítése és tesztelése a kémiai reakciók tanulmányozása érdekében. Ez a szakasz egy operatív mód leírásához vezet, amely lehetővé teszi olyan katalizátorminta elkészítését, amely az aktivitást és/vagy a kutatott szelektivitást mutatja; |
| --- | --- | --- |

(175)

Az IFP kutatási tevékenységet folytat. Az ilyen tevékenység célja egy előállítási mód megvalósíthatóságának ellenőrzése, és ez az 1996. évi K+F keretrendszer értelmében vett ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmánynak felel meg:

a)

egy katalizátor tekintetében: csekély mennyiségű (gramm nagyságrendű), gyakran por formában megjelenő minták készítése és tesztelése a kémiai reakciók tanulmányozása érdekében. Ez a szakasz egy operatív mód leírásához vezet, amely lehetővé teszi olyan katalizátorminta elkészítését, amely az aktivitást és/vagy a kutatott szelektivitást mutatja;

| b) | egy technológia vagy eljárás tekintetében: a megvalósíthatóságot numerikus szimulációk, sémák elméleti tanulmányozása és koncepciók kikísérletezése révén állapítják meg. |
| --- | --- |

b)

egy technológia vagy eljárás tekintetében: a megvalósíthatóságot numerikus szimulációk, sémák elméleti tanulmányozása és koncepciók kikísérletezése révén állapítják meg.

| (176) | Ezenfelül előzetesen vizsgálják a szabadalommal kapcsolatos helyzetet, hogy meggyőződjenek a kutatás innovatív jellegéről. E tevékenységek végeztével az IFP átad leányvállalatának egy tudományos és műszaki dokumentációt, és ez a leányvállalat gyakorolja az elővásárlási jogát. |
| --- | --- |

(176)

Ezenfelül előzetesen vizsgálják a szabadalommal kapcsolatos helyzetet, hogy meggyőződjenek a kutatás innovatív jellegéről. E tevékenységek végeztével az IFP átad leányvállalatának egy tudományos és műszaki dokumentációt, és ez a leányvállalat gyakorolja az elővásárlási jogát.

| (177) | Amennyiben az Axens kutatást kíván folytatni e dokumentáció alapján, az IFP ipari kutatómunkát végez, „amelynek célja olyan új ismeretek megszerzése vagy olyan továbbfejlesztések, amelyek révén új termékek, eljárások és technológiák fejleszthetők ki, vagy a meglévők továbbfejleszthetők” (41). E tevékenységek abban állnak, hogy az ipari alkalmazás szintjét nem érintve új előállítási módokat tanulmányoznak vagy azokat továbbfejlesztik. A Bizottság úgy véli, hogy ezek célja a koncepciók hitelesítése, és hogy ezek az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti ipari kutatás fogalma alá tartoznak:






  a) | egy katalizátor tekintetében: ez a szakasz új előállítási módok kikísérletezésében áll. A kutatómunka során meghatározott képletet kilogramm nagyságrendű részeken vizsgálják, a lépték ilyen megváltoztatása legtöbbször a struktúra és a tulajdonságok megváltozásához vezet. A katalizátor által előállított szennyvizet részletesen vizsgálják és elemzik, és tanulmányozzák az inhibitor vegyületek és mérgek hatásait; |
| --- | --- | --- |

(177)

Amennyiben az Axens kutatást kíván folytatni e dokumentáció alapján, az IFP ipari kutatómunkát végez, „amelynek célja olyan új ismeretek megszerzése vagy olyan továbbfejlesztések, amelyek révén új termékek, eljárások és technológiák fejleszthetők ki, vagy a meglévők továbbfejleszthetők” (41). E tevékenységek abban állnak, hogy az ipari alkalmazás szintjét nem érintve új előállítási módokat tanulmányoznak vagy azokat továbbfejlesztik. A Bizottság úgy véli, hogy ezek célja a koncepciók hitelesítése, és hogy ezek az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti ipari kutatás fogalma alá tartoznak:

a)

egy katalizátor tekintetében: ez a szakasz új előállítási módok kikísérletezésében áll. A kutatómunka során meghatározott képletet kilogramm nagyságrendű részeken vizsgálják, a lépték ilyen megváltoztatása legtöbbször a struktúra és a tulajdonságok megváltozásához vezet. A katalizátor által előállított szennyvizet részletesen vizsgálják és elemzik, és tanulmányozzák az inhibitor vegyületek és mérgek hatásait;

| b) | egy eljárás tekintetében: az ipari kutatómunka célja a technológiák alapelemeinek, a katalizátor kivitelezéséhez szükséges megfelelő feltételeknek és a reakciórendszer méretezési tényezőinek vizsgálata. Numerikus modellt dolgoznak ki a generált folyamatok térképe alapján. |
| --- | --- |

b)

egy eljárás tekintetében: az ipari kutatómunka célja a technológiák alapelemeinek, a katalizátor kivitelezéséhez szükséges megfelelő feltételeknek és a reakciórendszer méretezési tényezőinek vizsgálata. Numerikus modellt dolgoznak ki a generált folyamatok térképe alapján.

| (178) | Az ipari kutatómunka végeztével az IFP leszállítja a katalizátorral vagy eljárással kapcsolatos dokumentációt leányvállalatának. Ebben a szakaszban az Axens arról dönt, hogy az iparosítás előkészítése érdekében esetleg folytassa-e a fejlesztést a prekompetitív fejlesztési tevékenységekkel. Ebben a szakaszban a tevékenységek a 177 preambulumbekezdésben bemutatott szakasz tevékenységeinek eredményét tesztelik és konszolidálják a gyártósorra jellemző prototípusokon:






  a) | a katalizátor tekintetében elkészítik a termék próbaegységét a gyártósorra jellemző méretben, az ipari kutatómunkából eredő működési módok kiigazításával. Ez a kiigazítás adott esetben az alapanyagok megváltoztatásához vezethet költségvetési, higiéniai, biztonsági vagy környezetvédelmi okokból. A prototípusokat referenciatöltettel tesztelik, és a kívánt teljesítmény elérése érdekében módosítják. Vizsgálatokat folytatnak annak érdekében, hogy kiegészítsék a katalizátor teljesítménytérképét. Kizárólag ebben a szakaszban kell végleg kiválasztani az analizátorokat és a berendezéseket; |
| --- | --- | --- |

(178)

Az ipari kutatómunka végeztével az IFP leszállítja a katalizátorral vagy eljárással kapcsolatos dokumentációt leányvállalatának. Ebben a szakaszban az Axens arról dönt, hogy az iparosítás előkészítése érdekében esetleg folytassa-e a fejlesztést a prekompetitív fejlesztési tevékenységekkel. Ebben a szakaszban a tevékenységek a 177 preambulumbekezdésben bemutatott szakasz tevékenységeinek eredményét tesztelik és konszolidálják a gyártósorra jellemző prototípusokon:

a)

a katalizátor tekintetében elkészítik a termék próbaegységét a gyártósorra jellemző méretben, az ipari kutatómunkából eredő működési módok kiigazításával. Ez a kiigazítás adott esetben az alapanyagok megváltoztatásához vezethet költségvetési, higiéniai, biztonsági vagy környezetvédelmi okokból. A prototípusokat referenciatöltettel tesztelik, és a kívánt teljesítmény elérése érdekében módosítják. Vizsgálatokat folytatnak annak érdekében, hogy kiegészítsék a katalizátor teljesítménytérképét. Kizárólag ebben a szakaszban kell végleg kiválasztani az analizátorokat és a berendezéseket;

| b) | egy eljárás tekintetében: kockázatelemzést végeznek; elkészül az eljárások vagy az eljárások kombinációjának ipari modellje és az események irányítását meghatározó eljárási fehér könyv. |
| --- | --- |

b)

egy eljárás tekintetében: kockázatelemzést végeznek; elkészül az eljárások vagy az eljárások kombinációjának ipari modellje és az események irányítását meghatározó eljárási fehér könyv.

| (179) | Ezen kívül szakértői bizottságot jelölnek ki a termék vagy az eljárás típus-jóváhagyási szakaszainak meghatározására és hitelesítésére. Csak a környezeti és biztonsági követelmények figyelembevételének ellenőrzését lehetővé tevő típusjóváhagyást követően születik döntés arról, hogy az eljárást és/vagy a terméket forgalomba hozzák-e, és hogy a termék és/vagy eljárás első ipari alkalmazására sor kerülhet-e (42). Így az ilyen tevékenységekből származó termékek és eljárások csak a típusjóváhagyásukat követően kerülnek forgalomba, és ilyen tevékenységek keretében nem kerül sor első ipari alkalmazásukra. |
| --- | --- |

(179)

Ezen kívül szakértői bizottságot jelölnek ki a termék vagy az eljárás típus-jóváhagyási szakaszainak meghatározására és hitelesítésére. Csak a környezeti és biztonsági követelmények figyelembevételének ellenőrzését lehetővé tevő típusjóváhagyást követően születik döntés arról, hogy az eljárást és/vagy a terméket forgalomba hozzák-e, és hogy a termék és/vagy eljárás első ipari alkalmazására sor kerülhet-e (42). Így az ilyen tevékenységekből származó termékek és eljárások csak a típusjóváhagyásukat követően kerülnek forgalomba, és ilyen tevékenységek keretében nem kerül sor első ipari alkalmazásukra.

| (180) | A Bizottság úgy véli, hogy ezek a tevékenységek nem hasonlíthatók a gyártósoron végzett szokásos műveletekhez, különösen mivel nem tartoznak az ipari felhasználás keretébe. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a tevékenységek az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti prekompetitív fejlesztési tevékenységek körébe tartoznak. Másfelől megjegyzi, hogy az ilyen tevékenységek költségeit minden esetben az Axens finanszírozza saját forrásaiból. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság úgy véli, hogy ezek a tevékenységek nem hasonlíthatók a gyártósoron végzett szokásos műveletekhez, különösen mivel nem tartoznak az ipari felhasználás keretébe. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a tevékenységek az 1996. évi K+F keretrendszer szerinti prekompetitív fejlesztési tevékenységek körébe tartoznak. Másfelől megjegyzi, hogy az ilyen tevékenységek költségeit minden esetben az Axens finanszírozza saját forrásaiból.

| (181) | Ami az IFP és leányvállalata, a Prosernat együttműködésben folytatott tevékenységeit illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP és leányvállalata, a Prosernat közötti munkák ciklusát és megosztását ipari kutatási szerződés szabályozza, amely a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiákra vonatkozik, és amely ugyanazt a modellt követi, mint az IFP és az Axens közötti ipari kutatási szerződés. Ezt az elemzést megerősíti a Franciaország által átadott, a 2003 és 2006 között vezetett projektekre vonatkozó teljes lista és információs anyagok. |
| --- | --- |

(181)

Ami az IFP és leányvállalata, a Prosernat együttműködésben folytatott tevékenységeit illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP és leányvállalata, a Prosernat közötti munkák ciklusát és megosztását ipari kutatási szerződés szabályozza, amely a gázfeldolgozási és kénmentesítési technológiákra vonatkozik, és amely ugyanazt a modellt követi, mint az IFP és az Axens közötti ipari kutatási szerződés. Ezt az elemzést megerősíti a Franciaország által átadott, a 2003 és 2006 között vezetett projektekre vonatkozó teljes lista és információs anyagok.

| (182) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az állami forrásokból finanszírozott tevékenységek ténylegesen megfelelnek az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletében meghatározott kutatási szakaszoknak. Megjegyzi, hogy a leginkább piacközeli tevékenységeket, azaz a prekompetitív fejlesztési tevékenységeket és a kereskedelmi fejlesztéseket minden esetben a leányvállalatok finanszírozták saját forrásaikból, a piacon szerzett bevételükből, és hogy az állami támogatás csak az ipari kutatási szakaszt érintette. A Bizottság ennélfogva nem fogadja el az UOP azon érvelését, amely szerint az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat gazdasági tevékenységeihez nyújtott állami támogatás működési támogatás lenne. |
| --- | --- |

(182)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az állami forrásokból finanszírozott tevékenységek ténylegesen megfelelnek az 1996. évi K+F keretrendszer I. mellékletében meghatározott kutatási szakaszoknak. Megjegyzi, hogy a leginkább piacközeli tevékenységeket, azaz a prekompetitív fejlesztési tevékenységeket és a kereskedelmi fejlesztéseket minden esetben a leányvállalatok finanszírozták saját forrásaikból, a piacon szerzett bevételükből, és hogy az állami támogatás csak az ipari kutatási szakaszt érintette. A Bizottság ennélfogva nem fogadja el az UOP azon érvelését, amely szerint az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat gazdasági tevékenységeihez nyújtott állami támogatás működési támogatás lenne.

7.5.2.   Elszámolható költségek

| (183) | Az 1996. évi K+F keretrendszer II. melléklete meghatározza a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás intenzitásának kiszámítása során figyelembe vehető kiadásokat:






  — | személyi jellegű költségek (kutatók, technikusok, és más kisegítő személyzet, akiket kizárólag a kutatási tevékenységre alkalmaznak), |
| --- | --- | --- |

(183)

Az 1996. évi K+F keretrendszer II. melléklete meghatározza a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatás intenzitásának kiszámítása során figyelembe vehető kiadásokat:

—

személyi jellegű költségek (kutatók, technikusok, és más kisegítő személyzet, akiket kizárólag a kutatási tevékenységre alkalmaznak),

| — | a kizárólag és állandóan (kivéve a kereskedelmi alapon történő megszakítás esetét) a kutatási tevékenységre használt eszközök, anyagok, földterületek és helyiségek költsége, |
| --- | --- |

—

a kizárólag és állandóan (kivéve a kereskedelmi alapon történő megszakítás esetét) a kutatási tevékenységre használt eszközök, anyagok, földterületek és helyiségek költsége,

| — | a kizárólag a kutatási tevékenységhez igénybe vett tanácsadási szolgáltatások és az azokkal egyenértékű szolgáltatások költsége, beleértve a külső forrásból beszerzett kutatást, műszaki ismereteket, szabadalmakat stb., |
| --- | --- |

—

a kizárólag a kutatási tevékenységhez igénybe vett tanácsadási szolgáltatások és az azokkal egyenértékű szolgáltatások költsége, beleértve a külső forrásból beszerzett kutatást, műszaki ismereteket, szabadalmakat stb.,

| — | további általános költségek, amelyek közvetlenül a kutatási projekt eredményeként merülnek fel, |
| --- | --- |

—

további általános költségek, amelyek közvetlenül a kutatási projekt eredményeként merülnek fel,

| — | egyéb működési költségek (például anyagköltségek, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségei), amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként merülnek fel. |
| --- | --- |

—

egyéb működési költségek (például anyagköltségek, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségei), amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként merülnek fel.

| (184) | Az 1996. évi K+F keretrendszer II. melléklete ezenfelül meghatározza, hogy amennyiben a költségek más tevékenységből, különösen más kutatási és fejlesztési tevékenységből is adódnak, azokat fel kell osztani a támogatott kutatási és fejlesztési tevékenység és más tevékenységek között. |
| --- | --- |

(184)

Az 1996. évi K+F keretrendszer II. melléklete ezenfelül meghatározza, hogy amennyiben a költségek más tevékenységből, különösen más kutatási és fejlesztési tevékenységből is adódnak, azokat fel kell osztani a támogatott kutatási és fejlesztési tevékenység és más tevékenységek között.

| (185) | A Bizottság egyrészt megjegyzi, hogy a közvetlenül a projektnek tulajdonítható költségek az alvállalkozással, a költözéssel, a biztosításokkal és a dokumentációval, valamint a fogyóeszközökkel és kisebb felszerelésekkel kapcsolatosak. Ezek a tanácsadási szolgáltatások és azokkal egyenértékű szolgáltatások költségeinek, a további általános költségeknek, illetve az egyéb működési költségeknek felelnek meg. A Bizottság megállapítja, hogy ezeket a költségeket közvetlenül és kizárólag a kutatási tevékenység következtében kell viselni. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság egyrészt megjegyzi, hogy a közvetlenül a projektnek tulajdonítható költségek az alvállalkozással, a költözéssel, a biztosításokkal és a dokumentációval, valamint a fogyóeszközökkel és kisebb felszerelésekkel kapcsolatosak. Ezek a tanácsadási szolgáltatások és azokkal egyenértékű szolgáltatások költségeinek, a további általános költségeknek, illetve az egyéb működési költségeknek felelnek meg. A Bizottság megállapítja, hogy ezeket a költségeket közvetlenül és kizárólag a kutatási tevékenység következtében kell viselni.

| (186) | Másrészt a Bizottság megjegyzi, hogy a projekteknek tulajdonítható más költségek a kutató személyzet költségei, a tárgyi eszközök és immateriális javak amortizációja, valamint egyéb általános költségek, és ezek a személyi jellegű költségeknek, az eszközök, anyagok, földterületek és helyiségek költségének, valamint a további általános költségeknek felelnek meg. Ezeket a költségeket közvetlenül a kutatási tevékenység következtében kell viselni, és azokat a különböző kutatási projektek között a kutató személyzetnek az egyes projektekre fordított ideje arányában osztják meg. |
| --- | --- |

(186)

Másrészt a Bizottság megjegyzi, hogy a projekteknek tulajdonítható más költségek a kutató személyzet költségei, a tárgyi eszközök és immateriális javak amortizációja, valamint egyéb általános költségek, és ezek a személyi jellegű költségeknek, az eszközök, anyagok, földterületek és helyiségek költségének, valamint a további általános költségeknek felelnek meg. Ezeket a költségeket közvetlenül a kutatási tevékenység következtében kell viselni, és azokat a különböző kutatási projektek között a kutató személyzetnek az egyes projektekre fordított ideje arányában osztják meg.

| (187) | Másfelől a horizontális K+F projekteknek a más K+F projektekben használt módszerekre és berendezésekre vonatkozó költségei hasonlóak a közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként felmerülő további általános költségekhez. Az ilyen horizontális projektek költségei az egyes K+F projektek költségeinek arányában oszlanak meg. A Bizottság úgy véli, hogy a hozzárendelésre alkalmazott módszerek megfelelőek. |
| --- | --- |

(187)

Másfelől a horizontális K+F projekteknek a más K+F projektekben használt módszerekre és berendezésekre vonatkozó költségei hasonlóak a közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként felmerülő további általános költségekhez. Az ilyen horizontális projektek költségei az egyes K+F projektek költségeinek arányában oszlanak meg. A Bizottság úgy véli, hogy a hozzárendelésre alkalmazott módszerek megfelelőek.

| (188) | A Bizottság megállapítja, hogy a projektek költségei megfelelnek az 1996. évi K+F keretrendszer II. mellékletében meghatározott elszámolható költségeknek. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság megállapítja, hogy a projektek költségei megfelelnek az 1996. évi K+F keretrendszer II. mellékletében meghatározott elszámolható költségeknek.

7.5.3.   A támogatási intenzitás

| (189) | Az 1996. évi K+F keretrendszer 5.4. pontjának megfelelően az ipari kutatási projekteket megelőző műszaki megvalósíthatósági tanulmányok esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 75 %-ot. Az említett keretrendszer 5.3. pontjának megfelelően az ipari kutatási projektek tekintetében a megengedett legnagyobb támogatási intenzitás 50 %. Az említett keretrendszer 5.5. pontjának megfelelően a prekompetitív fejlesztési projektek tekintetében a megengedett legnagyobb támogatási intenzitás 25 %. Az említett keretrendszer 5.9. pontjának megfelelően az egyidejűleg ipari kutatást és prekompetitív fejlesztési tevékenységet is magában foglaló tevékenység tekintetében a megengedett legnagyobb intenzitás az e két típusú kutatás tekintetében megengedett támogatási intenzitás súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(189)

Az 1996. évi K+F keretrendszer 5.4. pontjának megfelelően az ipari kutatási projekteket megelőző műszaki megvalósíthatósági tanulmányok esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 75 %-ot. Az említett keretrendszer 5.3. pontjának megfelelően az ipari kutatási projektek tekintetében a megengedett legnagyobb támogatási intenzitás 50 %. Az említett keretrendszer 5.5. pontjának megfelelően a prekompetitív fejlesztési projektek tekintetében a megengedett legnagyobb támogatási intenzitás 25 %. Az említett keretrendszer 5.9. pontjának megfelelően az egyidejűleg ipari kutatást és prekompetitív fejlesztési tevékenységet is magában foglaló tevékenység tekintetében a megengedett legnagyobb intenzitás az e két típusú kutatás tekintetében megengedett támogatási intenzitás súlyozott átlaga.

| (190) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az IFP – a leányvállalatai által kifizetett díjazásoknak köszönhetően – saját forrásaiból és az állam beavatkozása nélkül finanszírozta a műszaki megvalósíthatósági tanulmányai és ipari kutatómunkái költségének több mint 50 %-át 2003 és 2006 között. A Bizottság megjegyzi, hogy a megengedhető intenzitás magasabb lehet 50 %-nál, ha figyelembe veszi, hogy a műszaki megvalósíthatósági tanulmányok 75 %-os támogatási intenzitásra jogosultak. A Bizottság a következő táblázatot állította össze a projektenkénti és kutatási szakaszonkénti éves költségeket részletesen bemutató projektlista, valamint az IFP forrásainak kimutatása alapján. Ennek során a Bizottság konzervatív megközelítést alkalmazott, és figyelembe vett minden, közvetlenül vagy közvetve (43) az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területével összefüggő költséget, és kizárt minden más, nem az Axens-tól és a Prosernat-tól származó bevételt (44).
  2.   táblázat | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A projektek éves száma (45) |
| Az IFP/Axens tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Az IFP/Prosernat tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Összesen | 48 | 54 | 55 | 68 |
| A műszaki megvalósíthatósági tanulmányok éves költsége (EUR) |
| Az IFP/Axens tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Az IFP/Prosernat tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Összesen | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Az ipari kutatómunkák éves költsége (EUR) |
| Az IFP/Axens tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Az IFP/Prosernat tevékenységi területe | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Összesen | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Saját források (EUR) |
| Összeg | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Éves állami támogatás (EUR) |
| Összeg | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intenzitás | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Megengedett legnagyobb intenzitás (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az IFP – a leányvállalatai által kifizetett díjazásoknak köszönhetően – saját forrásaiból és az állam beavatkozása nélkül finanszírozta a műszaki megvalósíthatósági tanulmányai és ipari kutatómunkái költségének több mint 50 %-át 2003 és 2006 között. A Bizottság megjegyzi, hogy a megengedhető intenzitás magasabb lehet 50 %-nál, ha figyelembe veszi, hogy a műszaki megvalósíthatósági tanulmányok 75 %-os támogatási intenzitásra jogosultak. A Bizottság a következő táblázatot állította össze a projektenkénti és kutatási szakaszonkénti éves költségeket részletesen bemutató projektlista, valamint az IFP forrásainak kimutatása alapján. Ennek során a Bizottság konzervatív megközelítést alkalmazott, és figyelembe vett minden, közvetlenül vagy közvetve (43) az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területével összefüggő költséget, és kizárt minden más, nem az Axens-tól és a Prosernat-tól származó bevételt (44).

2.   táblázat

2003

2004

2005

2006

A projektek éves száma (45)

Az IFP/Axens tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Az IFP/Prosernat tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Összesen

48

54

55

68

A műszaki megvalósíthatósági tanulmányok éves költsége (EUR)

Az IFP/Axens tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Az IFP/Prosernat tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Összesen

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Az ipari kutatómunkák éves költsége (EUR)

Az IFP/Axens tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Az IFP/Prosernat tevékenységi területe

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Összesen

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Saját források (EUR)

Összeg

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Éves állami támogatás (EUR)

Összeg

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intenzitás

41 %

37 %

21 %

20 %

Megengedett legnagyobb intenzitás (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Másodszor a Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatai kutatási tevékenységeinek saját forrásból történő finanszírozása lehet nagyobb is, ha figyelembe veszi a prekompetitív fejlesztési tevékenységeket, amelyek 25 %-os támogatási intenzitásra jogosultak. A prekompetitív fejlesztési tevékenységeket ugyanis teljes mértékben az Axens és a Prosernat finanszírozza saját forrásaiból, az állam vagy az IFP pénzügyi beavatkozása nélkül. |
| --- | --- |

(191)

Másodszor a Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatai kutatási tevékenységeinek saját forrásból történő finanszírozása lehet nagyobb is, ha figyelembe veszi a prekompetitív fejlesztési tevékenységeket, amelyek 25 %-os támogatási intenzitásra jogosultak. A prekompetitív fejlesztési tevékenységeket ugyanis teljes mértékben az Axens és a Prosernat finanszírozza saját forrásaiból, az állam vagy az IFP pénzügyi beavatkozása nélkül.

| (192) | Harmadszor a Bizottság a kutatási szakaszonként megengedett intenzitások betartásáról a 2003 és 2006 közötti projektek éves listája alapján győződött meg. Az azt követő évek tekintetében Franciaországnak új éves jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, hogy az meg tudjon győződni arról, hogy a kutatási szakaszonkénti és projektenkénti támogatási intenzitásokat is tiszteletben tartották. E jelentésben ismertetni kell az Axens és a Prosernat tevékenységi területein vezetett összes projektet, kutatási szakaszonkénti költségüket, az állami finanszírozás és az IFP és leányvállalatai által a projektekhez rendelt saját források összegét. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatási rész nem haladhatja meg az 50 %-ot a megengedett intenzitások tiszteletben tartása érdekében. |
| --- | --- |

(192)

Harmadszor a Bizottság a kutatási szakaszonként megengedett intenzitások betartásáról a 2003 és 2006 közötti projektek éves listája alapján győződött meg. Az azt követő évek tekintetében Franciaországnak új éves jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, hogy az meg tudjon győződni arról, hogy a kutatási szakaszonkénti és projektenkénti támogatási intenzitásokat is tiszteletben tartották. E jelentésben ismertetni kell az Axens és a Prosernat tevékenységi területein vezetett összes projektet, kutatási szakaszonkénti költségüket, az állami finanszírozás és az IFP és leányvállalatai által a projektekhez rendelt saját források összegét. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatási rész nem haladhatja meg az 50 %-ot a megengedett intenzitások tiszteletben tartása érdekében.

| (193) | Végül a Bizottság megállapítja, hogy az intenzitások tiszteletben tartása nagymértékben a saját források azon összegétől függ, amellyel az IFP az érintett területeken a projektjei tekintetében rendelkezik. E saját források elsődlegesen az Axens és a Prosernat leányvállalatok által az IFP-nek kifizetett díjazásokból állnak. A Bizottság ennek következtében úgy véli, hogy az e díjazásokat szabályozó kizárólagos megállapodásokba záradékot kell beiktatni, amely biztosítaná, hogy a leányvállat az anyavállalatnak minimális, nem átalány jellegű díjat fizet, amely az ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmányok költségeinek minimum 25 %-át, az ipari kutatás költségeinek 50 %-át, és adott estben a prekompetitív fejlesztési tevékenységek költségeinek 75 %-át fedezné, amely tevékenységeket az IFP lát el a leányvállalatok tevékenységi területein (47). |
| --- | --- |

(193)

Végül a Bizottság megállapítja, hogy az intenzitások tiszteletben tartása nagymértékben a saját források azon összegétől függ, amellyel az IFP az érintett területeken a projektjei tekintetében rendelkezik. E saját források elsődlegesen az Axens és a Prosernat leányvállalatok által az IFP-nek kifizetett díjazásokból állnak. A Bizottság ennek következtében úgy véli, hogy az e díjazásokat szabályozó kizárólagos megállapodásokba záradékot kell beiktatni, amely biztosítaná, hogy a leányvállat az anyavállalatnak minimális, nem átalány jellegű díjat fizet, amely az ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmányok költségeinek minimum 25 %-át, az ipari kutatás költségeinek 50 %-át, és adott estben a prekompetitív fejlesztési tevékenységek költségeinek 75 %-át fedezné, amely tevékenységeket az IFP lát el a leányvállalatok tevékenységi területein (47).

| (194) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az 1996. évi K+F keretrendszer által engedélyezett támogatási intenzitásokat tiszteletben tartják, amennyiben a (192) és (193) preambulumbekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(194)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az 1996. évi K+F keretrendszer által engedélyezett támogatási intenzitásokat tiszteletben tartják, amennyiben a (192) és (193) preambulumbekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.

7.5.4.   Halmozódás

| (195) | Az 1996. évi K+F keretrendszernek az 5.12. pontjában meghatározott, halmozódással kapcsolatos rendelkezéseit betartják. A Bizottság ugyanis az állami finanszírozás teljes összegét annak eredetétől függetlenül számította ki. |
| --- | --- |

(195)

Az 1996. évi K+F keretrendszernek az 5.12. pontjában meghatározott, halmozódással kapcsolatos rendelkezéseit betartják. A Bizottság ugyanis az állami finanszírozás teljes összegét annak eredetétől függetlenül számította ki.

7.5.5.   Ösztönző hatás

| (196) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatainak kutatási tevékenységeit az államtól eredő azon logika vezérli, hogy hosszú távon biztosítani kell az energiaellátás biztonságát. A szénhidrogének ugyanis stratégiai jelentőségűek a tagállamok jelenlegi gazdasága szempontjából, különösen a közlekedésben és a vegyészetben betöltött döntő súlyuk miatt. Az IFP és leányvállalatainak tevékenysége az energiakeresletnek a mobilitás és a kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséből eredő növekedésének, a kőolaj- és gáztartalékok fokozatos apadásának és az üvegházhatású gázkibocsátások kezelésének hármas összefüggésébe illeszkedik. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatainak kutatása különösen a következő prioritásokra összpontosít:






  a) | a tartalékok megújítása és a kőolaj- és gáztermelés növelése. Itt nem csak arról van szó, hogy növelik a sikeres telepfeltárások arányát és a telepek hasznosításának arányát, hanem arról is, hogy lehetővé teszik a nem hagyományos erőforrások (ultramély offshore, extra nehéz olajok, aszfalthomok stb.) kitermelését. Példaképpen, az ezen irányvonal egyik legfőbb intézkedése egy magas H2S- és CO2-tartalmú gázokra alkalmazandó eljárás; |
| --- | --- | --- |

(196)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatainak kutatási tevékenységeit az államtól eredő azon logika vezérli, hogy hosszú távon biztosítani kell az energiaellátás biztonságát. A szénhidrogének ugyanis stratégiai jelentőségűek a tagállamok jelenlegi gazdasága szempontjából, különösen a közlekedésben és a vegyészetben betöltött döntő súlyuk miatt. Az IFP és leányvállalatainak tevékenysége az energiakeresletnek a mobilitás és a kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséből eredő növekedésének, a kőolaj- és gáztartalékok fokozatos apadásának és az üvegházhatású gázkibocsátások kezelésének hármas összefüggésébe illeszkedik. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és leányvállalatainak kutatása különösen a következő prioritásokra összpontosít:

a)

a tartalékok megújítása és a kőolaj- és gáztermelés növelése. Itt nem csak arról van szó, hogy növelik a sikeres telepfeltárások arányát és a telepek hasznosításának arányát, hanem arról is, hogy lehetővé teszik a nem hagyományos erőforrások (ultramély offshore, extra nehéz olajok, aszfalthomok stb.) kitermelését. Példaképpen, az ezen irányvonal egyik legfőbb intézkedése egy magas H2S- és CO2-tartalmú gázokra alkalmazandó eljárás;

| b) | saját és nagy hatékonyságú finomítási eljárások kialakítása. Itt a tüzelőanyagok és petrokémiai alapanyagok gyártásának optimalizálásáról van szó, a finomítóipar és a petrokémia környezetre gyakorolt hatásának csökkentésével. Ezenfelül a nem hagyományos telepek kihasználása konverziós technológiák kifejlesztésével jár. Ez az irányvonal különösen a hidrokrakkolással kapcsolatos kutatást érinti; |
| --- | --- |

b)

saját és nagy hatékonyságú finomítási eljárások kialakítása. Itt a tüzelőanyagok és petrokémiai alapanyagok gyártásának optimalizálásáról van szó, a finomítóipar és a petrokémia környezetre gyakorolt hatásának csökkentésével. Ezenfelül a nem hagyományos telepek kihasználása konverziós technológiák kifejlesztésével jár. Ez az irányvonal különösen a hidrokrakkolással kapcsolatos kutatást érinti;

| c) | innovatív tüzelőanyagok és motortechnológiák kifejlesztése a járművek kibocsátásának és fogyasztásának csökkentése érdekében. E tekintetben a magas hidrogéntartalmú gázüzemanyagok használata minősül a kérdés egyik fő irányvonalának; |
| --- | --- |

c)

innovatív tüzelőanyagok és motortechnológiák kifejlesztése a járművek kibocsátásának és fogyasztásának csökkentése érdekében. E tekintetben a magas hidrogéntartalmú gázüzemanyagok használata minősül a kérdés egyik fő irányvonalának;

| d) | az energiaforrások változatossá tétele az üzemanyaggyártás tekintetében. E tekintetben a különböző energiaforrásokból (biomassza, gáz vagy szén) előállított szintetikus üzemanyagok termelése minősül prioritásnak. |
| --- | --- |

d)

az energiaforrások változatossá tétele az üzemanyaggyártás tekintetében. E tekintetben a különböző energiaforrásokból (biomassza, gáz vagy szén) előállított szintetikus üzemanyagok termelése minősül prioritásnak.

| (197) | A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP kutatási programjait műszaki bizottságok vizsgálják, amelyek személyi összetételét és beavatkozási szabályait a felügyeletet ellátó miniszter szabályozza, és amelyek lehetővé teszik e prioritások hatékony nyomon követésének biztosítását. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP kutatási programjait műszaki bizottságok vizsgálják, amelyek személyi összetételét és beavatkozási szabályait a felügyeletet ellátó miniszter szabályozza, és amelyek lehetővé teszik e prioritások hatékony nyomon követésének biztosítását.

| (198) | Másodszor, a Bizottság megjegyzi, hogy ezen új energiatechnológiák kifejlesztése, amelyek közé sorolhatók különösen a bioüzemanyagok és a gázvisszanyerés, a Közösség kutatási, energiapolitikai és környezetvédelmi politikai prioritásai között szerepelnek. |
| --- | --- |

(198)

Másodszor, a Bizottság megjegyzi, hogy ezen új energiatechnológiák kifejlesztése, amelyek közé sorolhatók különösen a bioüzemanyagok és a gázvisszanyerés, a Közösség kutatási, energiapolitikai és környezetvédelmi politikai prioritásai között szerepelnek.

| (199) | Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásnak köszönhetően az IFP és leányvállalatai olyan kiegészítő kutatási tevékenységeket is sikerrel folytattak, amelyeket nem végezhettek volna el a technológiai kockázatok vagy a befektetések megtérülésének nagyon bizonytalan volta miatt. Ugyanis, különösen a finomítási és petrokémiai technológiák területén, az első ipari egységekkel kapcsolatos jelentős kockázat arra kényszeríti az e piacon aktív vállalkozásokat, hogy nagymértékben válogassák meg a K+F projekteket. Példaképpen az IFP és az Axens a következő projekteket valósíthatták meg: új katalizátorok és technológiák az átlagos párlatok hidrogénezése területén, nagyobb teljesítményű abszorbensek és technológiák a paraxilén-termelésben, új eljárás az LNG területén, amely a hűtés területéről származó új koncepciók és technológiák alkalmazásán alapul, tisztább és nagyobb teljesítményű eljárás a biodízelnek a növényi olajok észterezése révén történő előállítása tekintetében. |
| --- | --- |

(199)

Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásnak köszönhetően az IFP és leányvállalatai olyan kiegészítő kutatási tevékenységeket is sikerrel folytattak, amelyeket nem végezhettek volna el a technológiai kockázatok vagy a befektetések megtérülésének nagyon bizonytalan volta miatt. Ugyanis, különösen a finomítási és petrokémiai technológiák területén, az első ipari egységekkel kapcsolatos jelentős kockázat arra kényszeríti az e piacon aktív vállalkozásokat, hogy nagymértékben válogassák meg a K+F projekteket. Példaképpen az IFP és az Axens a következő projekteket valósíthatták meg: új katalizátorok és technológiák az átlagos párlatok hidrogénezése területén, nagyobb teljesítményű abszorbensek és technológiák a paraxilén-termelésben, új eljárás az LNG területén, amely a hűtés területéről származó új koncepciók és technológiák alkalmazásán alapul, tisztább és nagyobb teljesítményű eljárás a biodízelnek a növényi olajok észterezése révén történő előállítása tekintetében.

| (200) | Negyedszer, a Bizottság 2002 óta az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat által folytatott K+F különböző teljesítménymutatóinak pozitív alakulását tapasztalja. Az e leányvállalatok kizárólagos tevékenységi területein folytatott K+F-hez az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat által rendelt költségek és személyzet növekedett, míg az állami támogatás 41 %-kal csökkent a 2003 és 2006 közötti időszakban:
  3.   táblázat







  A mutatók javulása 2003–2006 között | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| A kizárólagos területen a K+F-re fordított költségek | [...] (**) | [...] (**) |
| A kizárólagos területen a K+F-hez rendelt személyzet | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Negyedszer, a Bizottság 2002 óta az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat által folytatott K+F különböző teljesítménymutatóinak pozitív alakulását tapasztalja. Az e leányvállalatok kizárólagos tevékenységi területein folytatott K+F-hez az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat által rendelt költségek és személyzet növekedett, míg az állami támogatás 41 %-kal csökkent a 2003 és 2006 közötti időszakban:

3.   táblázat

A mutatók javulása 2003–2006 között

IFP/Axens

IFP/Prosernat

A kizárólagos területen a K+F-re fordított költségek

[...] (**)

[...] (**)

A kizárólagos területen a K+F-hez rendelt személyzet

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Ötödször, a Bizottság megjegyzi, hogy a K+F kiadások különösen nagy részt tesznek ki a forgalomból. A Prosernat tevékenységi területén ez 9 % volt 2006-ban. Az Axens tevékenységi területén ez a részesedés 13 % volt 2006-ban, ami egyértelműen meghaladja az ágazatban tapasztalható számadatokat. Ugyanis az Axens tevékenységi területein működő négy referenciatársaság tekintetében a K+F költségek forgalomból való részesedése 2,3 és 10 % között változik (48). |
| --- | --- |

(201)

Ötödször, a Bizottság megjegyzi, hogy a K+F kiadások különösen nagy részt tesznek ki a forgalomból. A Prosernat tevékenységi területén ez 9 % volt 2006-ban. Az Axens tevékenységi területén ez a részesedés 13 % volt 2006-ban, ami egyértelműen meghaladja az ágazatban tapasztalható számadatokat. Ugyanis az Axens tevékenységi területein működő négy referenciatársaság tekintetében a K+F költségek forgalomból való részesedése 2,3 és 10 % között változik (48).

| (202) | Hatodszor, a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak a kutatásaik alkalmazási területén a földrajzi zónák szerint különböző és folyamatosan változó szabályoknak kell megfelelniük. Különösen a finomítási ágazat 2000 óta egyre szigorúbb környezetvédelmi előírásokkal néz szembe. A K+F projektek eleve meglévő tudományos és technológiai kockázataihoz így még jelentős szabályozási kockázatok is társulnak. Ezenfelül az IFP és leányvállalatai által folytatott kutatások eredményeit nehéz védeni, egyrészt amiatt, hogy sok országban hasznosítják ezeket az eredményeket, másrészt amiatt, hogy a különböző államokban alkalmazandó szabadalmi jogszabályok is sokfélék. |
| --- | --- |

(202)

Hatodszor, a Bizottság figyelembe veszi azt a tényt, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak a kutatásaik alkalmazási területén a földrajzi zónák szerint különböző és folyamatosan változó szabályoknak kell megfelelniük. Különösen a finomítási ágazat 2000 óta egyre szigorúbb környezetvédelmi előírásokkal néz szembe. A K+F projektek eleve meglévő tudományos és technológiai kockázataihoz így még jelentős szabályozási kockázatok is társulnak. Ezenfelül az IFP és leányvállalatai által folytatott kutatások eredményeit nehéz védeni, egyrészt amiatt, hogy sok országban hasznosítják ezeket az eredményeket, másrészt amiatt, hogy a különböző államokban alkalmazandó szabadalmi jogszabályok is sokfélék.

| (203) | Hetedszer, a Bizottság úgy véli, hogy – az UOP állításaival ellentétben – az IFP-nek és leányvállalatának, az Axens-nak nyújtott állami támogatás jellegénél vagy mértékénél fogva nem tudja korlátozni a finomítási technológiai piacok dinamikus ösztönzőit. A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy ezen a piacon igen differenciált a kínálat, az ügyfelek száma pedig korlátozott. Így a 2005-ben üzemelő finomítási vagy petrokémiai létesítmények világszintű értékelése az eljárások hét típusát határozta meg. Ezenfelül az ügyfelek különböző kritériumokra tekintettel választanak ki egy adott technológiát, amely kritériumok közül egyesek, mint például a beszerelés járulékos költsége és a befektetés jövedelmezősége kritikusnak tekinthetők, de teljes mértékben külsődlegesek a támogatott kutatáshoz viszonyítva. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az IFP és az Axens egyes versenytársai erőteljes versenypozícióval rendelkeznek, ami révén K+F terveiket meg tudják tartani a piacon. Így az UOP világpiaci részesedése a meglévő engedélyezett finomítási létesítmények értékének 57 %-át képviseli, míg az IFP és az Axens részesedése 7 %. |
| --- | --- |

(203)

Hetedszer, a Bizottság úgy véli, hogy – az UOP állításaival ellentétben – az IFP-nek és leányvállalatának, az Axens-nak nyújtott állami támogatás jellegénél vagy mértékénél fogva nem tudja korlátozni a finomítási technológiai piacok dinamikus ösztönzőit. A Bizottság mindenekelőtt megjegyzi, hogy ezen a piacon igen differenciált a kínálat, az ügyfelek száma pedig korlátozott. Így a 2005-ben üzemelő finomítási vagy petrokémiai létesítmények világszintű értékelése az eljárások hét típusát határozta meg. Ezenfelül az ügyfelek különböző kritériumokra tekintettel választanak ki egy adott technológiát, amely kritériumok közül egyesek, mint például a beszerelés járulékos költsége és a befektetés jövedelmezősége kritikusnak tekinthetők, de teljes mértékben külsődlegesek a támogatott kutatáshoz viszonyítva. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az IFP és az Axens egyes versenytársai erőteljes versenypozícióval rendelkeznek, ami révén K+F terveiket meg tudják tartani a piacon. Így az UOP világpiaci részesedése a meglévő engedélyezett finomítási létesítmények értékének 57 %-át képviseli, míg az IFP és az Axens részesedése 7 %.

| (204) | Utoljára a Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Unió kereskedelmi partnerei is jelentős költségvetést rendelnek az energia területén folytatott kutatás finanszírozásához. Így az amerikai energiaügyi minisztérium 2005-ben 5,794 milliárd dolláros költségvetéssel rendelkezett, amely összeg mintegy tizenöt éve folyamatosan növekszik. E minisztérium számos kutatási programot támogat, különösen a biodízel területén. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és az Axens versenytársai szintén jelentős állami támogatásban részesülnek. Ez különösen az UOP-re igaz, amely a National Institute of Standards and Technology-tól kap támogatást a katalizátorok területén folytatott kutatómunkájához (49). Az UOP emellett közvetett támogatásban is részesül a kutatóintézetekkel és egyetemekkel fenntartott számos partnerségnek köszönhetően. |
| --- | --- |

(204)

Utoljára a Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Unió kereskedelmi partnerei is jelentős költségvetést rendelnek az energia területén folytatott kutatás finanszírozásához. Így az amerikai energiaügyi minisztérium 2005-ben 5,794 milliárd dolláros költségvetéssel rendelkezett, amely összeg mintegy tizenöt éve folyamatosan növekszik. E minisztérium számos kutatási programot támogat, különösen a biodízel területén. A Bizottság megjegyzi, hogy az IFP és az Axens versenytársai szintén jelentős állami támogatásban részesülnek. Ez különösen az UOP-re igaz, amely a National Institute of Standards and Technology-tól kap támogatást a katalizátorok területén folytatott kutatómunkájához (49). Az UOP emellett közvetett támogatásban is részesül a kutatóintézetekkel és egyetemekkel fenntartott számos partnerségnek köszönhetően.

| (205) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak, az Axens-nak és a Prosernat-nak nyújtott támogatás ösztönző jellegű, tekintettel a kutatások stratégiai területeire, a kutatási erőfeszítések minőségi és mennyiségi növekedésére, valamint az érintett tevékenységi ágazatok kockázataira és nehézségeire. Ezenfelül úgy véli, hogy a támogatás nem fékezi a piaci innováció dinamizmusát. Ezenfelül tudomásul veszi a más államok által az IFP versenytársainak juttatott támogatást. |
| --- | --- |

(205)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak, az Axens-nak és a Prosernat-nak nyújtott támogatás ösztönző jellegű, tekintettel a kutatások stratégiai területeire, a kutatási erőfeszítések minőségi és mennyiségi növekedésére, valamint az érintett tevékenységi ágazatok kockázataira és nehézségeire. Ezenfelül úgy véli, hogy a támogatás nem fékezi a piaci innováció dinamizmusát. Ezenfelül tudomásul veszi a más államok által az IFP versenytársainak juttatott támogatást.

| (206) | A Franciaország által a Bizottsághoz az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodások lejártáig benyújtandó éves jelentésben igazolni kell, hogy a támogatás ösztönző hatásáról mindig meggyőződnek. |
| --- | --- |

(206)

A Franciaország által a Bizottsághoz az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat közötti kizárólagos megállapodások lejártáig benyújtandó éves jelentésben igazolni kell, hogy a támogatás ösztönző hatásáról mindig meggyőződnek.

7.6.   Következtetés

| (207) | Tekintettel a fenti tényezőkre, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak, az Axens-nak és a Prosernat-nak nyújtott támogatás megfelel az 1996. évi K+F keretrendszer rendelkezéseinek, a (192), (193) és (206) preambulumbekezdésben foglalt feltételekre is figyelemmel, |
| --- | --- |

(207)

Tekintettel a fenti tényezőkre, a Bizottság megállapítja, hogy az IFP-nek és leányvállalatainak, az Axens-nak és a Prosernat-nak nyújtott támogatás megfelel az 1996. évi K+F keretrendszer rendelkezéseinek, a (192), (193) és (206) preambulumbekezdésben foglalt feltételekre is figyelemmel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által az Institut Français du Pétrole (IFP) és leányvállalata, a Beicip-Franlab javára hozott intézkedés nem minősül a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak.

2. cikk

(1)   A Franciaország által az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat javára hozott intézkedés állami támogatásnak minősül a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

(2)   E támogatás összeegyeztethető a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, az e határozat 3–6. cikkében előírt feltételek mellett.

3. cikk

(1)   Ez a határozat az IFP és leányvállalatai, az Axens és a Prosernat között létrejött, az e határozat kelte napján hatályos kizárólagos megállapodások (a továbbiakban: a kizárólagos megállapodások) megszűnéséig érvényes.

(2)   A kizárólagos megállapodások meghosszabbítását vagy módosítását be kell jelenteni a Bizottságnak.

4. cikk

(1)   Az IFP oly módon alakítja ki és teszi közzé elszámolásait, hogy gazdasági és nem gazdasági tevékenységei egyértelműen elhatárolhatók legyenek.

(2)   A kizárólagos megállapodások lejártának napjáig Franciaország évente pénzügyi jelentést küld a Bizottságnak, hogy az ellenőrizhesse az IFP tevékenységeihez az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területein nyújtott állami források összegét.

5. cikk

(1)   A kizárólagos megállapodások lejártáig Franciaország részletes éves jelentést nyújt be a Bizottsághoz az IFP által az Axens és a Prosernat kizárólagos tevékenységi területein vezetett projektekről, amelyben projektenként meghatározzák a kutatási szakaszokra eső költségeket, a kiutalt állami forrásokat és a támogatás ösztönző hatását.

(2)   Franciaország egyenként bejelenti a Bizottságnak a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásról szóló 2006. évi közösségi keretrendszerben előírt felső határokat meghaladó összegű támogatásokat.

6. cikk

A kizárólagos megállapodásokat oly módon kell módosítani, hogy biztosított legyen az IFP Axens és Prosernat által fizetendő minimális díjazása, amely a kizárólagos megállapodások területén az IFP által folytatott tevékenységek tekintetében a következőket fedezi: az ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmányok költségének legalább 25 %-a, az ipari kutatás költségeinek 50 %-a és a prekompetitív fejlesztés költségeinek 75 %-a.

7. cikk

Franciaország az e határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedéseiről.

8. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 16-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 42., 2006.2.18., 5. o.

1

(2)  Lásd az oldal alján található 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A szakmai érdekek kezeléséről szóló, 1943. november 17-i 43-612. sz. törvény értelmében.

3

(4)  A 2003. március 5-i 2003-204. sz. rendelet és az 1955. május 26-i 55-733. sz. rendelet.

4

(5)  Forrás: Az IFP pénzügyi jelentése, 2006.

5

Forrás

(6)  Forrás: Az Axens összevont elszámolásai, 2006.

6

Forrás

(7)  Forrás: Az Axens összevont elszámolásai, 2006.

7

Forrás

(8)  Forrás: A francia hatóságok által közölt adatok.

8

Forrás

(9)  Forrás: A Beicip-Franlab összevont elszámolásai, 2006.

9

Forrás

(10)  Forrás: A Prosernat beszámolói, 2006.

10

Forrás

(11)  HL L 272., 1996.10.25., 53. o.

11

(12)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

12

(13)  HL C 192., 1998.6.19., 4. o.

13

(14)  Szakmai titokvédelem alatt álló információ körülírása.

14

(15)  Szakmai titokvédelem alatt álló információ.

15

(16)  HL L 195., 1980.7.29., 35. o. A 2006/111/EK irányelvvel (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.) hatályon kívül helyezett irányelv.

16

(17)  A bejelentőlap 8. oldalán a következő szerepel: „a francia állam ezzel a bejelentéssel tájékoztatja Önt arról, hogy az IFP tevékenységeinek átszervezését tervezi a csoportján belül a finomítás/petrokémia területén.”

17

(18)  A Bizottság és Franciaország közötti értekezletre 2001. május 4-én került sor.

18

(19)  Franciaország 2001. május 18-án kelt levele kiegészítő információkat tartalmazott az elővásárlási jogról és a behozatalnak az IFP javára bevezetett illeték alá rendeléséről.

19

(20)  Ez az átvételi elismervény megjegyzi, hogy „a mellékletben egyébként szerepel a tervezett intézkedések ismertetése, a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében a bejelentésre előírt formában”.

20

(21)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

21

(22)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

22

(23)  Angolul „proof of principle”.

23

proof of principle

(24)  Ez az összeg az UOP szerint a legutóbbi három évben 555 millió EUR-t tett ki, Franciaország szerint pedig az IFP által költségvetési juttatás címén 2003-ban, 2004-ben és 2005-ben szerzett összegeknek felel meg (ami a valóságban pontosan 507 millió EUR).

24

(25)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o., 22. lábjegyzet.

25

(26)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

26

(27)  HL L 123., 2004.4.27., 11. o.

27

(28)  A 323/82. sz. ügyben 1984. november 14-én hozott ítélet (EBHT, 3809. o.).

28

(29)  Teljesítményszerződés, 2001–2005.,3. o.

29

(30)  [...] (**)

30

(31)  [...] (**)

31

(32)  Részlet az Axens honlapjáról : (Az Axens a finomítási, petrokémiai és földgáz piacon aktív vállalkozás, amely piacvezető termékeket kínál, ideértve eljárásokat, katalizátorokat, abszorbenseket és berendezéseket, és ezek mögött majdnem ötvenévnyi K+F és ipari siker áll). Részlet a Prosernat honlapjáról : A Prosernat anyavállalata, az IFP tudományos szakértelmének és fejlesztési know-howjának a Prosernat ipari tapasztalataival való ötvözése egyedülálló lehetőséget kínál az innovatív elgondolások ipari megvalósításához.

32

(33)  Például : lásd az IFP/Axens egységes képviseletét a Société Française de Génie des Procédés 10. konferenciáján (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Lásd különösen „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens”, in: New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 2002/8/19, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.” (Az IFP a második legnagyobb licenciaadó a finomítási és petrokémiai eljárások területén [leányvállalatán, az Axens-on keresztül] és nemzetközi szinten elismert kiválósági központ a feltárás és termelés területén), www.tmcnet.com, 2005. december 15.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  Lásd különösen a www.topsoe.com oldalon, ahol az „IFP/Axens” által engedélyezett egységekre történik hivatkozás az energiaágazatban tanácsadóként tevékenykedő Nexant honlapját, amely az „IFP/Axens”-ra hivatkozik (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), lásd még a GTL Eni-IFP/Axens projekt bemutatását a http://gcceu-conference.epu.ntua.gr oldalon.

35

(36)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

36

(37)  3.1.1. pont, első albekezdés.

37

(38)  Lásd az eljárás megindításáról szóló, 2007. november 29-i határozatot, a postának nyújtott korlátlan állami garancia (C 56/2007).

38

(39)  Szerkesztette a Gazdasági Együttműködés és Fejlesztés Szervezete, 2002.

39

(40)  Lásd e tekintetben a SINTEF honlapját: http://www.sintef.no/default.aspx?id=490

40

(41)  Az ipari kutatási megállapodás 1–22. cikke.

41

(42)  Az első ipari alkalmazás az eljárásra vonatkozó, harmadik személynek szóló allicencia keretében kidolgozott első kereskedelmi egység vagy egy alkalmazott termék első kereskedelmi bevetése.

42

(43)  Beleértve a horizontális projektek költségeit, lásd a (138) preambulumbekezdést.

43

(44)  A saját források az osztalékokból és díjakból, valamint más bevételekből, például az IFP által benyújtott szabadalmak bevételeiből származnak. A Bizottság csak az Axens és a Prosernat által kifizetett díjazásokat vette figyelembe vizsgálatában.

44

(45)  Egyes projektek több évre szólnak. A teljesség igényével: a „projektek száma” alatt az adott évben folyamatban lévő projektek számát kell érteni. Az összegeket adott évre, nem halmozottan számolják el.

45

(46)  Az ipari kutatás és a megvalósíthatósági tanulmányok tekintetében megengedett támogatási intenzitások súlyozott átlaga az 1996. évi K+F keretrendszer 5.9. pontjának megfelelően.

46

(47)  E százalékos arányok megfelelnek az ipari kutatómunkát megelőző megvalósíthatósági tanulmányok költségeinek 75 %-át, az ipari kutatások költségeinek 50 %-át és a prekompetitív fejlesztési tevékenységek költségeinek 25 %-át képviselő támogatásoknak.

47

(48)  Forrás: Yahoo finance.

48

Forrás

(49)  Forrás: az UOP és a NIST sajtóközleményei.

49

Forrás

---

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. február 23.)

az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására irányuló 2009. évi munkaterv elfogadásáról, valamint a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/158/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a közegészségügy területén tett közösségi fellépés igazgatására Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala néven végrehajtó hivatal létrehozásáról szóló, 2004. december 15-i 2004/858/EK bizottsági határozatra (2) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1350/2007/EK határozat (a továbbiakban: programhatározat) létrehozta az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programot (2008–2013) (a továbbiakban: második egészségügyi program). |
| --- | --- |

(1)

Az 1350/2007/EK határozat (a továbbiakban: programhatározat) létrehozta az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programot (2008–2013) (a továbbiakban: második egészségügyi program).

| (2) | A második egészségügyi program célja, hogy kiegészítse és támogassa a tagállamok szakpolitikáit, többletértéket nyújtva számukra, és hozzájáruljon a szolidaritás és a jólét megerősödéséhez az Európai Unió egészében. A program célkitűzései a következők: a polgárok egészségügyi biztonságának javítása; az egészség elősegítése, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését, valamint az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése. |
| --- | --- |

(2)

A második egészségügyi program célja, hogy kiegészítse és támogassa a tagállamok szakpolitikáit, többletértéket nyújtva számukra, és hozzájáruljon a szolidaritás és a jólét megerősödéséhez az Európai Unió egészében. A program célkitűzései a következők: a polgárok egészségügyi biztonságának javítása; az egészség elősegítése, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését, valamint az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése.

| (3) | A programhatározat 8. cikke értelmében a Bizottság elfogadja az éves munkatervet, amely meghatározza a következőket: prioritások és végrehajtandó fellépések, ideértve a pénzügyi források elosztását; a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumok, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak; továbbá az ugyanezen határozat 9. cikkében említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

(3)

A programhatározat 8. cikke értelmében a Bizottság elfogadja az éves munkatervet, amely meghatározza a következőket: prioritások és végrehajtandó fellépések, ideértve a pénzügyi források elosztását; a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumok, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak; továbbá az ugyanezen határozat 9. cikkében említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezések.

| (4) | A programhatározat 8. cikke értelmében a Bizottság elfogadja a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokat, ugyanazon határozat 4. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

A programhatározat 8. cikke értelmében a Bizottság elfogadja a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokat, ugyanazon határozat 4. cikkének megfelelően.

| (5) | A 2004/858/EK határozat 6. cikke értelmében az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség hajtja végre a közegészségügyi program egyes végrehajtási tevékenységeit, és e célból a megfelelő előirányzatokban részesül. |
| --- | --- |

(5)

A 2004/858/EK határozat 6. cikke értelmében az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség hajtja végre a közegészségügyi program egyes végrehajtási tevékenységeit, és e célból a megfelelő előirányzatokban részesül.

| (6) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 75. cikke értelmében az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak meg kell előznie a kiadásokra vállalt kötelezettséget. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 75. cikke értelmében az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak meg kell előznie a kiadásokra vállalt kötelezettséget.

| (7) | A költségvetési rendelet 110. cikke értelmében a támogatások a pénzügyi év elején közzéteendő éves program tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési rendelet 110. cikke értelmében a támogatások a pénzügyi év elején közzéteendő éves program tárgyát képezik.

| (8) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai) 166. cikke értelmében a támogatásokra vonatkozó éves munkaprogramot a Bizottság fogadja el. A munkaprogram meghatározza az alap jogi aktust, a célkitűzéseket, valamint a javaslattételi felhívások ütemtervét az indikatív összeg és a várt eredmények feltüntetésével. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai) 166. cikke értelmében a támogatásokra vonatkozó éves munkaprogramot a Bizottság fogadja el. A munkaprogram meghatározza az alap jogi aktust, a célkitűzéseket, valamint a javaslattételi felhívások ütemtervét az indikatív összeg és a várt eredmények feltüntetésével.

| (9) | A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 90. cikke értelmében a költségvetési rendelet 110. cikkében említett éves munkaprogramot elfogadó határozat finanszírozási határozatnak tekinthető a költségvetési rendelet 75. cikkének értelmében, amennyiben kellően részletes keretet biztosít. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 90. cikke értelmében a költségvetési rendelet 110. cikkében említett éves munkaprogramot elfogadó határozat finanszírozási határozatnak tekinthető a költségvetési rendelet 75. cikkének értelmében, amennyiben kellően részletes keretet biztosít.

| (10) | A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 168. cikke (1) bekezdésének c) és f) pontja értelmében a Bizottság javaslattételi felhívás nélkül dönthet támogatások odaítéléséről jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szervek számára. |
| --- | --- |

(10)

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 168. cikke (1) bekezdésének c) és f) pontja értelmében a Bizottság javaslattételi felhívás nélkül dönthet támogatások odaítéléséről jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szervek számára.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programmal (2008–2013) foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programmal (2008–2013) foglalkozó bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   Az I. mellékletben meghatározott, az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) végrehajtására vonatkozó, 2009. évi munkatervet, valamint a II., IV. és V. mellékletben meghatározott, az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokat a Bizottság elfogadja.

Az említettek pénzügyi határozatként szolgálnak azon támogatások és szerződések tekintetében, amelyek esetében nem szükséges bizottsági határozat.

(2)   Az egyes meghatározott intézkedések maximális indikatív költségvetésén belül a 20 %-ot meg nem haladó változások összessége nem tekintendő jelentősnek, ha nem befolyásolja lényegesen a munkaterv jellegét és célkitűzéseit. A költségvetési rendelet 59. cikkében említett, engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzgazdálkodás hatékonyságának elvével összhangban elfogadhatja e változásokat.

(3)   E munkaterv átfogó végrehajtását az egészségügyért és fogyasztóvédelemért felelős főigazgató biztosítja.

2. cikk

Az ebben a munkatervben meghatározott támogatások odaítélése a jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szervek számára a költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 168. cikke (1) bekezdésének c) és f) pontjában meghatározott feltételekkel összhangban valósul meg.

3. cikk

A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2008–2013) irányításához szükséges költségvetési juttatásokat az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség számára utalják át az I. mellékletben szereplő munkatervben meghatározott feltételek mellett és összeghatárig.

A 17 01 04 30 költségvetési tételben szereplő működési támogatást az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség számára kell kifizetni.

4. cikk

Az I. mellékletben szereplő munkatervbe tartozó előirányzatok a költségvetési rendelet 83. cikkével összhangban felhasználhatók késedelmi kamat fizetésére.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 23-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

1

(2)  HL L 369., 2004.12.16., 73. o.

2

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

3

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A 2009. évi munkaterv, a költségvetési vonzatok és a támogatások finanszírozási kritériumai

1.   ÁLTALÁNOS HÁTTÉR

1.1.   Szakpolitikai és jogi háttér

Az 1350/2007/EK határozat (a továbbiakban: programhatározat) létrehozta az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programot (2008–2013) (a továbbiakban: második egészségügyi program).

A második egészségügyi program célja, hogy kiegészítse és támogassa a tagállamok szakpolitikáit, többletértéket nyújtva számukra, és hozzájáruljon a szolidaritás és a jólét megerősödéséhez az Európai Unió egészében. A program célkitűzései a következők: a polgárok egészségügyi biztonságának javítása; az egészség elősegítése, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését, továbbá az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtése és terjesztése.

A programhatározat 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság elfogadja az alábbiakat:

| a) | a program végrehajtásáról szóló éves munkatervet, amely meghatározza a következőket:






  i. | a prioritásokat és a végrehajtandó fellépéseket, beleértve a pénzügyi források elosztását is; |
| --- | --- | --- |

a)

a program végrehajtásáról szóló éves munkatervet, amely meghatározza a következőket:

i.

a prioritásokat és a végrehajtandó fellépéseket, beleértve a pénzügyi források elosztását is;

| ii. | a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumokat, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak; |
| --- | --- |

ii.

a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumokat, beleértve azokat a kritériumokat is, amelyek a fellépés kivételesen hasznos jellegének elbírálására vonatkoznak;

| iii. | a 9. cikkben említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

iii.

a 9. cikkben említett együttes stratégiák és fellépések végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket;

| b) | a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokat a 4. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumokat a 4. cikknek megfelelően.

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 75. cikke értelmében az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak meg kell előznie a kiadásokra vállalt kötelezettséget. A költségvetési rendelet végrehajtásának részletes szabályairól szóló rendelet 90. cikke értelmében a költségvetési rendelet 110. cikkében említett éves munkaprogramot elfogadó határozat finanszírozási határozatnak tekinthető, ha megfelelően részletes keretet biztosít. E dokumentum célja, hogy teljesítse az említett kötelezettségeket, és bemutassa a második egészségügyi program végrehajtásának második évére, 2009-re tervezett különféle tevékenységeket.

Az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség ezen munkaterv rendelkezéseivel, valamint a számára hatásköröket átruházó, 2008. szeptember 9-i C(2008) 4943 bizottsági határozattal összhangban segíti a Bizottság munkáját a 2009. évi munkaterv végrehajtásában.

1.2.   Források

A programhatározat 321 500 000 EUR teljes költségvetést határoz meg a 2008. január 1–2013. december 31. közötti időszakra.

A költségvetési hatóság 2009-re a 17 03 06 és 17 01 04 02 költségvetési tétel számára összesen 48 480 000 EUR (1) összegű költségvetést hagyott jóvá.

| Költségvetési tétel | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 — közösségi fellépés az egészségügy terén | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 — Igazgatási kiadások | 1 480 000 |
| Összesen | 48 480 000 |

Költségvetési tétel

EUR

17 03 06 — közösségi fellépés az egészségügy terén

47 000 000

17 01 04 02 — Igazgatási kiadások

1 480 000

Összesen

48 480 000

A 17 01 04 02 költségvetési tételt (a program igazgatási kiadásai) munkaértekezletek és szakértői találkozók szervezésére, kiadványokra, különböző kommunikációs tevékenységekre és a program célkitűzéseinek végrehajtását támogató más aktuális kiadásokra fordítják. E költségvetési tétel végrehajtásáért továbbra is a Bizottság a felelős.

Az Európai Gazdasági Térség EFTA-tagországaiból (Izland, Liechtenstein, Norvégia), valamint a programban részt vevő tagjelölt országoktól érkező további hozzájárulás összege az EGT/EFTA-országok esetében 1 163 520 EUR-ra, Horvátország esetében pedig 138 000 EUR-ra becsülhető (2).

Ennélfogva a 2009. évre szóló teljes költségvetés becsült összege 49 781 520 EUR:

| — | a működési költségvetés teljes összege megközelítőleg 48 261 000 EUR, |
| --- | --- |

—

a működési költségvetés teljes összege megközelítőleg 48 261 000 EUR,

| — | az igazgatási költségvetés teljes összege megközelítőleg 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

az igazgatási költségvetés teljes összege megközelítőleg 1 520 520 EUR.

Az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökséggel kapcsolatos igazgatási előirányzatok a 17 01 04 30 költségvetési tétel alá tartoznak.

1.2.1.   Indikatív összegek

A következő fejezetekben feltüntetett összegek indikatívak. A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 90. cikkének (4) bekezdésével összhangban minden egyes finanszírozási mechanizmus keretében előfordulhat +/- 20 % mértékű, nem jelentős változás az egyes tételek esetében.

2.   FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSOK

A második egészségügyi program keretében felajánlott finanszírozási mechanizmusok teljes spektruma 2009-ben kerül végrehajtásra. A projektekre irányuló javaslattételi felhívásokra fordítható költségvetést csökkentették, és nagyobb hangsúly került az ajánlati felhívásokra és más finanszírozási mechanizmusokra – például együttes fellépésekre és működési támogatásokra – a finanszírozott fellépések hatékonyságának és többletértékének maximalizálása céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a finanszírozás közvetlenebb módon irányuljon a program célkitűzéseinek teljesítésére. Amennyiben azonban 2009 végére a működési költségvetésben maradnak rendelkezésre álló források, ezeket elsődlegesen a 2009. évi, projektekre irányuló javaslattételi felhívás során kiválasztott támogatások finanszírozásának céljára csoportosítják át.

A 2.9. pont kivételével, amely a Bizottság közvetlen hatáskörébe tartozik, valamennyi finanszírozási mechanizmus az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség hatáskörébe tartozik. A vonatkozó felhívásokat és információkat a Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség weboldalán (3) teszik közzé.

2.1.   Javaslattételi felhívás projektek számára

A támogatásokat a 17 03 06 költségvetési tétel (közösségi fellépés az egészségügy terén) keretében finanszírozzák. A projektekre irányuló javaslattételi felhívások teljes indikatív összege mintegy 24 130 500 EUR (a működési költségvetés mintegy 50 %-a).

A projektekre irányuló javaslattételi felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2009. február végén (indikatív dátum) teszik közzé, ismertetve a finanszírozás területeit, a kiválasztási és odaítélési kritériumokat és a jelentkezésre és jóváhagyásra vonatkozó eljárásokat.

Minden projektnek jelentős európai többletértékkel kell rendelkeznie, innovatívnak kell lennie, és időtartama rendes körülmények között nem haladhatja meg a három évet. A projekt várt hatását megfelelő mutatókkal, lehetőleg az egészségben eltöltött életévek mutatójával kell mérni. Releváns esetekben tájékoztatást kell nyújtani a nemi dimenzió, valamint az egészségügyi egyenlőtlenségek figyelembevételének módjáról.

A javaslatoknak adott esetben be kell mutatniuk a hetedik kutatási keretprogram egészségügyi és kapcsolódó témái keretében finanszírozott jelenlegi kutatási tevékenységekkel fennálló szinergiákat (4).

A projektekre irányuló javaslattételi felhívás keretében a források elosztása vonatkozásában a cél a program különböző területei közötti egyensúly fenntartása, tekintetbe véve ugyanakkor a beérkezett javaslatok minőségét és mennyiségét, kivéve abban az esetben, ha olyan különleges közegészségügyi vészhelyzet (pl. influenza-világjárvány) alakul ki, amely indokolttá teszi a források újraelosztását.

Tekintettel arra, hogy a közösségi támogatások kiegészítő és ösztönző jellegűek, a projektköltségek legalább 40 %-át más forrásokból kell fedezni. Következésképp a rendes pénzügyi hozzájárulás összege projektenként elérheti a szóban forgó projekt támogatható költségeinek 60 %-át. Minden egyes esetben meghatározzák az odaítélhető támogatás maximális százalékos értékét.

Amennyiben a 3.1. pontban meghatározottak szerint egy javaslat kivételesen hasznosnak minősül, lehetőség van kedvezményezettenként (azaz fő és társult kedvezményezettenként) a támogatható költségek maximum 80 %-át közösségi hozzájárulásból fedezni. A támogatott projekteknek legfeljebb 10 %-a részesülhet 60 %-ot meghaladó mértékű közösségi hozzájárulásban.

Megjegyzendő, hogy a közösségi pénzügyi részvétel indikatív összege a kiválasztott projektek esetében a kedvezményezett által igényelt összegtől -10 % és + 10 % közötti értékkel térhet el.

A program fellépéseivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumok részletesen a programhatározat 4. cikkének megfelelően a II. mellékletben szerepelnek.

Az utazási és tartózkodási költségek támogathatóságára vonatkozó adatokat a III. melléklet tartalmazza.

2.2.   Ajánlati felhívások

A szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzéseket a 17 03 06 – közösségi fellépés az egészségügy terén – költségvetési tételből kell finanszírozni. A szerződések indikatív számát a munkaterv 3.2., 3.3. és 3.4. pontja tünteti fel. Minden szerződés szolgáltatási szerződés.

Az ajánlati felhívásokra rendelkezésre álló források teljes indikatív összege 9 652 000 EUR-ig terjedhet (a működési költségvetés mintegy 20 %-a); az ajánlati felhívásokat indikatív időpont szerint az első félévben teszik közzé.

2.3.   Együttes fellépések

Az együttes fellépéseket a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy terén – kell finanszírozni. A teljes indikatív összeg körülbelül 7 239 000 EUR (a működési költségvetés mintegy 15 %-a).

Bizonyos 2009. évi fellépések a Közösség és egy vagy több tagállam együttes fellépéseként, illetve a Közösség és a programban részt vevő más országok illetékes hatóságainak együttes fellépéseként lesznek finanszírozásra jogosultak. A részt vevő államok az e munkaterv 3.2., 3.3. és 3.4. pontjában kifejezetten együttes fellépésre irányuló javaslattételi felhívásként meghatározott felhíváson keresztül nyújthatják be javaslataikat.

Közösségi hozzájárulás kizárólag a tagállam vagy az érintett illetékes hatóság által, átlátható eljárás során, a Bizottság egyetértésével kijelölt köztestület vagy nonprofit szervezet javára ítélhető oda.

Az együttes fellépésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot, a kivételesen hasznos fellépések esetében pedig a 70 %-ot. Az együttes fellépések esetében kivételesen hasznosnak minősülnek az alábbiak:

| — | amelyek esetében teljesülnek a 3.1. pontban meghatározott kritériumok, valamint |
| --- | --- |

—

amelyek esetében teljesülnek a 3.1. pontban meghatározott kritériumok, valamint

| — | amelyekben legalább 10 részt vevő ország testületei vesznek részt, vagy három részt vevő ország testületeinek olyan részvételét jelentik, amely esetében a fellépést az Európai Unióhoz 2004. május 1-je óta csatlakozott egyik tagállam vagy egy tagjelölt ország testülete kezdeményezi. |
| --- | --- |

—

amelyekben legalább 10 részt vevő ország testületei vesznek részt, vagy három részt vevő ország testületeinek olyan részvételét jelentik, amely esetében a fellépést az Európai Unióhoz 2004. május 1-je óta csatlakozott egyik tagállam vagy egy tagjelölt ország testülete kezdeményezi.

Az együttes fellépések kiválasztási és odaítélési kritériumait a IV. melléklet ismerteti. Az együttes fellépésre irányuló javaslatok benyújtására vonatkozó eljárást az együttes fellépésre irányuló javaslattételi felhívással, a kritériumokkal és a benyújtás határidejével együtt teszik közzé 2009. február végén.

Az utazási és tartózkodási költségek támogathatóságára vonatkozó adatokat a III. melléklet tartalmazza.

2.4.   Működési támogatások

A működési támogatásokat a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy terén – kell finanszírozni. A teljes indikatív összeg körülbelül 2 500 000 EUR (a működési költségvetés mintegy 5 %-a).

Pénzügyi támogatás adható az V. mellékletben ismertetett kritériumoknak megfelelő európai szervezetek tevékenységeihez.

Azok a szervezetek fognak elsőbbséget élvezni, amelyek tevékenysége megfelel az e munkaterv 3.2., 3.3. és 3.4. pontjában meghatározottaknak, valamint amelyek az alábbi területeken végeznek tevékenységeket: határokon átnyúló egészségügyi ellátás, ritka betegségek, egészségügyi dolgozók, betegbiztonság, szervadományozás és szervátültetés, rákmegelőzés és rákellenes küzdelem, influenza elleni védőoltás, az antibiotikumok körültekintő használata, gyermekkori védőoltások, mentális egészség és az ifjúság egészségvédelme.

A javaslattételi felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2009. február végén teszik közzé, ismertetve a finanszírozás területeit, a kiválasztási és odaítélési kritériumokat, valamint a jelentkezésre és jóváhagyásra vonatkozó eljárásokat.

A pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a támogatható tevékenységek végrehajtásában érintett kiadás 60 %-át. Kivételesen hasznos fellépések esetén a közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg a 80 %-ot. Kivételes hasznosság abban az esetben áll fenn, ha a tevékenység jelentős európai hozzáadott értékkel rendelkezik a 3.1. pontban jelzettek szerint.

A vonatkozó jogalap 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott, nem kormányzati szerveknek és szakosodott hálózatoknak juttatott pénzügyi hozzájárulás megújítása mentesülhet a fokozatos csökkentés elve alól.

2.5.   Konferenciák a közegészségügy és a kockázatértékelés terén

A közegészségügy és a kockázatértékelés terén szervezett konferenciák pénzügyi hozzájárulását a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy területén – kell finanszírozni. A teljes indikatív összeg 1 100 000 EUR-ra becsülhető: 300 000 EUR az Unió elnökségének égisze alatt szervezett konferenciákra és 800 000 EUR más konferenciákra.

Adminisztratív okokból kifolyólag a társfinanszírozásra jogosult konferenciákat 2009 utolsó két hónapjában vagy 2010-ben kell megrendezni.

2.5.1.   Az Európai Unió elnöksége által szervezett konferenciák

Az Európai Unió elnökségének égisze alatt szervezendő három konferencia – egy-egy minden elnökség ideje alatt (2009 második felében és 2010-ben) – egyenként 100 000 EUR erejéig jogosult közösségi társfinanszírozásra; a közösségi társfinanszírozás maximális összege nem haladhatja meg a támogatható összköltségek 50 %-át. Az e konferenciákon megvitatásra kerülő szakpolitikai kérdések a polgárok egészségügyi biztonságával, az egészségvédelem támogatásával (beleértve az egészségügy terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentését), valamint az egészségügyi információk és ismeretek összegyűjtésével és terjesztésével kapcsolatosak.

Ezeket a politikai szempontból jelentős, a nemzeti hatóságok és az európai intézmények részéről egyaránt a legmagasabb szintű képviseletet biztosító eseményeket kizárólag az elnökséget betöltő tagállam szervezi meg. Mivel az elnökség egyedülálló szerepet tölt be a közösségi tevékenységek keretén belül, a tevékenység szervezéséért felelős tagállam jogilag monopolhelyzetben lévőnek tekintendő.

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 168. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében az odaítélésről hozott döntésben foglalt, kellően alátámasztott indokok alapján javaslattételi felhívás nélkül nyújtható támogatás a jogilag vagy ténylegesen monopolhelyzetben lévő szervezeteknek.

Az elnökség az állandó képviseleten keresztül az esemény előtt legalább négy hónappal támogatás iránti kérelmet nyújt be a Bizottság szolgálataihoz a konferencia tekintetében, amelyre a hozzájárulást igényli. A támogatás iránti kérelemben fel kell tüntetni a konferencia témáját, a programtervezetet, az előzetes költségvetést, valamint a tudományos és szervezeti bizottságok összetételét.

2.5.2.   Egyéb konferenciák

A programhatározat 2. cikkének (2) bekezdésével és mellékletének 3. pontjával összhangban közösségi pénzügyi hozzájárulás nyújtható a következő konferenciák szervezéséhez:

| — | amelyek az ezen munkaterv 3.2., 3.3. és 3.4. pontjában ismertetett egy vagy több prioritással, vagy pedig az alábbi kérdésekkel foglalkoznak: határokon átnyúló egészségügyi ellátás, ritka betegségek, egészségügyi dolgozók, betegbiztonság, szervadományozás és szervátültetés, rákmegelőzés és rákellenes küzdelem, influenza elleni védőoltás, az antibiotikumok körültekintő használata, gyermekkori védőoltások, mentális egészség és az ifjúság egészségi állapota, |
| --- | --- |

—

amelyek az ezen munkaterv 3.2., 3.3. és 3.4. pontjában ismertetett egy vagy több prioritással, vagy pedig az alábbi kérdésekkel foglalkoznak: határokon átnyúló egészségügyi ellátás, ritka betegségek, egészségügyi dolgozók, betegbiztonság, szervadományozás és szervátültetés, rákmegelőzés és rákellenes küzdelem, influenza elleni védőoltás, az antibiotikumok körültekintő használata, gyermekkori védőoltások, mentális egészség és az ifjúság egészségi állapota,

| — | amelyek az Európai Unió egészére kiterjedő vetülettel rendelkeznek, például a második egészségügyi programban részt vevő 10 vagy több ország képviselőinek részvételével, |
| --- | --- |

—

amelyek az Európai Unió egészére kiterjedő vetülettel rendelkeznek, például a második egészségügyi programban részt vevő 10 vagy több ország képviselőinek részvételével,

| — | amelyek szervezését a Bizottság által jóváhagyott, a második egészségügyi programban részt vevő országban bejegyzett, európai szinten működő és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettséggel rendelkező közszervezet vagy nonprofit szervezet végzi. |
| --- | --- |

—

amelyek szervezését a Bizottság által jóváhagyott, a második egészségügyi programban részt vevő országban bejegyzett, európai szinten működő és kiegyensúlyozott földrajzi lefedettséggel rendelkező közszervezet vagy nonprofit szervezet végzi.

A konferenciákra vonatkozó javaslattételi felhívást 2009. február végén teszik közzé, ismertetve a finanszírozás területeit, a kiválasztási és odaítélési kritériumokat és a jelentkezésre és jóváhagyásra vonatkozó eljárásokat. A kiválasztott konferenciák egyenként maximum 100 000 EUR (a konferencia teljes költségvetésének legfeljebb 50 %-a) közösségi finanszírozásra jogosultak, jóllehet a társfinanszírozás továbbra is szükséges.

2.6.   Együttműködés nemzetközi szervezetekkel

A nemzetközi szervezetekkel megvalósuló fellépéseket a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy terén – kell finanszírozni. A teljes indikatív összeg hozzávetőlegesen 2 300 000 EUR, vagyis a működési költségvetés mintegy 5 %-a.

A programhatározat 12. cikkével összhangban támogatni kell a nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartást és együttműködést. Ezt azokkal a nemzetközi szervezetekkel lehet megvalósítani, amelyek rendelkeznek az Európai Uniónak az éves munkatervben meghatározott egészségügyi prioritásainak kezeléséhez szükséges kapacitással.

A nemzetközi szervezetekkel megvalósuló fellépések finanszírozása a költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló rendelet 168. cikke (1) bekezdésének f) pontjában előírtakkal összhangban előzetes javaslattételi felhívás nélkül, támogatási megállapodásokon keresztül valósul meg, melyben bizonyos típusú szervek részesülnek technikai alkalmasságuk, nagyfokú szakosodásuk vagy igazgatási hatáskörük alapján.

Ezek a szervezetek valójában speciális feladataikból és kötelezettségeikből adódóan olyan képességekkel rendelkeznek, melyek alapján kifejezetten alkalmasak az ebben a munkatervben meghatározott bizonyos fellépések végrehajtására, amelyek esetében a közvetlen támogatási megállapodás tekinthető a legmegfelelőbb eljárásnak. Emellett a közvetlen támogatási megállapodások javítják az Európai Bizottság és a nemzetközi szervezetek közötti együttműködést és kölcsönhatást az együttes fellépések terén.

A pénzügyi hozzájárulás maximális összege szervezetenként a szóban forgó fellépések támogatható költségeinek 60 %-áig terjedhet. A Bizottság a megítélt támogatás maximális százalékarányát minden esetben egyedileg állapítja meg.

A 3.2., 3.3. és 3.4. pontban meghatározott fellépések végrehajtására érdekében 2009-ben az alábbi nemzetközi szervezetek finanszírozhatók:

| — | Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), |
| --- | --- |

—

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD),

| — | az Egészségügyi Világszervezet (WHO), |
| --- | --- |

—

az Egészségügyi Világszervezet (WHO),

| — | Az Egészségügyi Politikák és Rendszerek Európai Megfigyelőközpontja, |
| --- | --- |

—

Az Egészségügyi Politikák és Rendszerek Európai Megfigyelőközpontja,

| — | HIV/AIDS Közös ENSZ-program(UNAIDS), |
| --- | --- |

—

HIV/AIDS Közös ENSZ-program(UNAIDS),

| — | Az Európa Tanács. |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács.

2.7.   Tudományos bizottságok

A tudományos bizottságok közegészségüggyel kapcsolatos tevékenységét a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy terén – kell finanszírozni.

A tudományos bizottságok finanszírozásának keretében összesen 270 000 EUR összeget különítenek el a tudományos bizottságok munkájához kapcsolódó üléseken részt vevő szakemberek költségtérítésére, illetve a tudományos bizottsági vélemények elkészítése érdekében végzett előadói tevékenység díjazására (5). Ezek a juttatások valamennyi, a második egészségügyi program szempontjából lényeges területet lefedik, nevezetesen az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on the Health and Environmental Risks, SCHER) esetében a fent említett költségek 100 %-át, az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, SCENIHR) és a koordináció esetében pedig ezek 50 %-át (indikatív arány).

2.8.   Hatáskör átruházása a Regionális Politikai Főigazgatóság részére

A költségvetési rendelet 51. és 59. cikke, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályok (6) 6–8. cikke hivatkozik a hatáskör átruházása eszközének feltételeire és szabályaira.

A 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy terén – származó, 200 000 EUR-t meg nem haladó összeget átruházzák a Regionális Politikai Főigazgatóság számára az Urban Audit Perception városi életminőség-kutatás támogatása céljából, melyet a Kommunikációs Főigazgatósággal kötött keretszerződésen belüli specifikus szerződéseken keresztül szerveznek meg. Ebben az esetben a Regionális Politikai Főigazgatóság eljárásait kell alkalmazni.

2.9.   Egyéb tevékenységek

Az egyéb tevékenységek finanszírozása, mint például az alábbiak:

| — | munkaértekezletek és szakértői megbeszélések szervezése, beleértve szakértői csoportok részvételével nemzeti szinten szervezett szemináriumokat, melyek célja az éves munkaterv területein a bevált gyakorlatok megosztása, |
| --- | --- |

—

munkaértekezletek és szakértői megbeszélések szervezése, beleértve szakértői csoportok részvételével nemzeti szinten szervezett szemináriumokat, melyek célja az éves munkaterv területein a bevált gyakorlatok megosztása,

| — | publikációk és különböző kommunikációs kezdeményezések a második egészségügyi program támogatása érdekében, |
| --- | --- |

—

publikációk és különböző kommunikációs kezdeményezések a második egészségügyi program támogatása érdekében,

elsősorban a 17 01 04 02 tételből – a program igazgatási kiadásai – valósul meg ajánlati felhívásokon keresztül.

Egyes specifikus technikai kérdésekben – a 3. fejezetben leírtak szerint – a Közös Kutatóközponttal kötött adminisztratív megállapodások révén megvalósuló közbeszerzéseket terveznek, melyek finanszírozása a 17 03 06 költségvetési tételből – közösségi fellépés az egészségügy területén – valósul meg.

3.   PRIORITÁST ÉLVEZŐ TERÜLETEK 2009-BEN

A 2009. évben prioritást élvező fellépéseket a programhatározattal összhangban választották ki. E prioritásokat az előző program (7) keretében már finanszírozásban részesült tevékenységek összefüggésében kell figyelembe venni, tekintettel arra a tényre, hogy a programidőszak későbbi éveiben további prioritások kerülnek meghatározásra.

Az egészségügyi program célja, hogy más közösségi programokkal az ezek keretében végzett munka megsokszorozása nélkül szinergiákat hozzon létre. A hetedik kutatási keretprogram alá tartozó egészségügyi téma harmadik pillére, amely „az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása” nevet kapta, a második egészségügyi program valamennyi célkitűzése tekintetében kiegészíti az egészségügy terén megvalósuló közösségi fellépéseket. Törekedni kell arra, hogy az egészségügyi program sikeres javaslatai és a hetedik kutatási keretprogramnak a pályázatok keretében finanszírozásra kiválasztott projektjei ne jelentsenek átfedést vagy kettőzött munkát.

Az egészségügyi program javaslatainak teljes mértékben meg kell felelniük a programhatározatban meghatározott céloknak, célkitűzéseknek és módszereknek. A javaslatokban nem szerepelhet a kutatáshoz kapcsolódó lényeges elem. Minden pályázatnak be kell mutatnia – adott esetben –, hogy szinergiák valósíthatók meg a hatodik keretprogram (8)„Szakpolitikák tudományos támogatása” keretében finanszírozott releváns, folyamatban lévő kutatási tevékenységekkel, valamint a hetedik kutatási keretprogram egészségügyi és ahhoz kapcsolódó témái keretében finanszírozott projektekkel. A javaslatoknak a 2009. évi munkatervre irányuló benyújtásukkor be kell mutatniuk, hogy elkerülik az átfedést vagy kettőzött munkát a hetedik kutatási keretprogram projektjeivel.

3.1.   Stratégiai jelentőségű kérdések

A programhatározat 2. cikkének (2) bekezdésében említett fellépésekkel és az EU egészségügyi stratégiájában (9) szereplő, arra irányuló kötelezettségvállalásokkal összhangban, hogy az egészség javítása érdekében ágazatokat átfogó munkát végezzenek, feltétlen előnyben részesülnek azok a fellépések, amelyek jelentős európai többletértékkel rendelkeznek az alábbi területeken:

| — | Hozzájárulás a következőkhöz:






  — | az európai polgárok egészségének javítása, lehetőség szerint megfelelő mutatókkal mérve, beleértve az egészséges életévek mutatót, |
| --- | --- | --- |

—

Hozzájárulás a következőkhöz:

—

az európai polgárok egészségének javítása, lehetőség szerint megfelelő mutatókkal mérve, beleértve az egészséges életévek mutatót,

| — | az EU tagállamai közti vagy azokon belüli, illetve a régiók közötti és azokon belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése, |
| --- | --- |

—

az EU tagállamai közti vagy azokon belüli, illetve a régiók közötti és azokon belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése,

| — | kapacitásépítés hatékony közegészségügyi politikák kialakítására és végrehajtására, elsősorban azokon a területeken, amelyeken ezekre leginkább szükség van. |
| --- | --- |

—

kapacitásépítés hatékony közegészségügyi politikák kialakítására és végrehajtására, elsősorban azokon a területeken, amelyeken ezekre leginkább szükség van.

| — | Új (nem hagyományos) szereplők bevonása az egészségügybe fenntartható, együttműködéssel járó, etikailag kifogástalan fellépések keretében mind regionális és helyi szinten, mint pedig a részt vevő országok között. Ebbe beletartozik a közszféra, a magánszektor, valamint a tágabb civil társadalom olyan érdekelt felei, melyek elsődleges célkitűzése nem korlátozódik a közegészségügyre (például a fiatalok, etnikai csoportok és más közérdekű területek, mint a környezet és a sport). |
| --- | --- |

—

Új (nem hagyományos) szereplők bevonása az egészségügybe fenntartható, együttműködéssel járó, etikailag kifogástalan fellépések keretében mind regionális és helyi szinten, mint pedig a részt vevő országok között. Ebbe beletartozik a közszféra, a magánszektor, valamint a tágabb civil társadalom olyan érdekelt felei, melyek elsődleges célkitűzése nem korlátozódik a közegészségügyre (például a fiatalok, etnikai csoportok és más közérdekű területek, mint a környezet és a sport).

A javaslatoknak bizonyítaniuk kell a tudományos alapot, valamint adott esetben mérhető eredmények rendelkezésre bocsátásának lehetőségét is.

A fenti kritériumokat teljesítő javaslatok kivételesen hasznosnak tekinthetők. A kérelmezőknek be kell mutatniuk, hogy a javasolt fellépés miként járul hozzá az említett kritériumokhoz.

A prioritásokat a programhatározatban említett területeknek megfelelő szakaszokban sorolják fel.

3.2.   Prioritási fellépések az első célkitűzés terén: a polgárok egészségügyi biztonságának javítása

3.2.1.   A polgárok védelme az egészséget fenyegető veszélyekkel szemben

| 1. | Az egészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2008–2013) tevékenységei a polgároknak az egészségügyi veszélyekkel szembeni védelme tekintetében hozzájárulnak az egészségügyi kockázatokkal kapcsolatos uniós szakpolitikák és kezdeményezések végrehajtásához a közösségi felügyeleti hálózat létrehozásáról szóló határozat (10) vonatkozásában. A cél az egészségügyi kockázatok és vészhelyzetek esetén alkalmazható stratégiák és mechanizmusok kidolgozása, amelyek ugyanakkor az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) kockázatelemzése alapján hozzájárulnak a fertőző betegségekhez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez (11). |
| --- | --- |

1.

Az egészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2008–2013) tevékenységei a polgároknak az egészségügyi veszélyekkel szembeni védelme tekintetében hozzájárulnak az egészségügyi kockázatokkal kapcsolatos uniós szakpolitikák és kezdeményezések végrehajtásához a közösségi felügyeleti hálózat létrehozásáról szóló határozat (10) vonatkozásában. A cél az egészségügyi kockázatok és vészhelyzetek esetén alkalmazható stratégiák és mechanizmusok kidolgozása, amelyek ugyanakkor az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) kockázatelemzése alapján hozzájárulnak a fertőző betegségekhez kapcsolódó kockázatok kezeléséhez (11).

| 2. | Emellett a program további egészségügyi veszélyek azonosítására is kiterjed, mint például a fizikai vagy vegyi anyagok jelentette veszélyek. A tagállamok biológiai, vegyi és radiológiai támadásokkal szembeni egészségügyi biztonsági felkészültségének, reagálási képességének és tervezésének összehangolására és támogatására irányuló tevékenységeket az Egészségbiztonsági Bizottság dolgozza ki (12). |
| --- | --- |

2.

Emellett a program további egészségügyi veszélyek azonosítására is kiterjed, mint például a fizikai vagy vegyi anyagok jelentette veszélyek. A tagállamok biológiai, vegyi és radiológiai támadásokkal szembeni egészségügyi biztonsági felkészültségének, reagálási képességének és tervezésének összehangolására és támogatására irányuló tevékenységeket az Egészségbiztonsági Bizottság dolgozza ki (12).

| 3. | A WHO szerint az influenza-világjárvány a közegészséget fenyegető egyik legnagyobb veszély. A jelenleg a világ számos pontján baromfiban és vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza vírusaiból világjárványt okozó vírus alakulhat ki. A Bizottság a madárinfluenzára adott globális fellépéshez hozzájáruló legfontosabb adományozók között van, és támogatja a „One World One Health” („Egy Föld, egy egészségügy”) megközelítést, amely a közegészségügy és az állategészségügy integrálását célozza (13).
  Az egészségügyi biztonság területén a javaslatoknak az alábbiakat kell figyelembe venniük:






  — | az európai szomszédságpolitika figyelembevétele az összhang növelése és a partnerség erősítése érdekében, |
| --- | --- | --- |

3.

A WHO szerint az influenza-világjárvány a közegészséget fenyegető egyik legnagyobb veszély. A jelenleg a világ számos pontján baromfiban és vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza vírusaiból világjárványt okozó vírus alakulhat ki. A Bizottság a madárinfluenzára adott globális fellépéshez hozzájáruló legfontosabb adományozók között van, és támogatja a „One World One Health” („Egy Föld, egy egészségügy”) megközelítést, amely a közegészségügy és az állategészségügy integrálását célozza (13).

Az egészségügyi biztonság területén a javaslatoknak az alábbiakat kell figyelembe venniük:

—

az európai szomszédságpolitika figyelembevétele az összhang növelése és a partnerség erősítése érdekében,

| — | amennyiben erre lehetőség nyílik, a tagjelölt országok részvételének támogatása társult partnerként, illetve általánosan, együttműködő partnerként, |
| --- | --- |

—

amennyiben erre lehetőség nyílik, a tagjelölt országok részvételének támogatása társult partnerként, illetve általánosan, együttműködő partnerként,

| — | a különböző mechanizmusok, egészségügyi rendszerek, tervek és stratégiák interoperabilitása, különös tekintettel az ágazatközi tevékenységekre, beleértve azokat, amelyek a közegészségügyet, az állategészségügyet és az ökoszisztémát egyaránt érintő területeken az egészségügyi kockázatokra és a betegségekre irányulnak, |
| --- | --- |

—

a különböző mechanizmusok, egészségügyi rendszerek, tervek és stratégiák interoperabilitása, különös tekintettel az ágazatközi tevékenységekre, beleértve azokat, amelyek a közegészségügyet, az állategészségügyet és az ökoszisztémát egyaránt érintő területeken az egészségügyi kockázatokra és a betegségekre irányulnak,

| — | a projekteknek meg kell határozniuk a meghatározott mennyiségben végzett tevékenységek gazdasági és társadalmi hatását, és foglalkozniuk kell a közegészségügyi intézkedések további lehetséges pozitív vagy negatív hatásaival (külső hatások). |
| --- | --- |

—

a projekteknek meg kell határozniuk a meghatározott mennyiségben végzett tevékenységek gazdasági és társadalmi hatását, és foglalkozniuk kell a közegészségügyi intézkedések további lehetséges pozitív vagy negatív hatásaival (külső hatások).

3.2.1.1.   A megelőzés kidolgozása (Melléklet – 1.1.1–1.1.2. pont)

A védőoltások elősegítésére irányuló bevált gyakorlatok megosztása, különösen a nehezen megszólítható lakossági csoportok tekintetében.

A védőoltásokra vonatkozó szakpolitikai kezdeményezések támogatása (javaslat tanácsi ajánlásra annak érdekében, hogy a tagállamok elérjék a kockázati csoportokban a szezonális influenzavírus elleni vakcinázás 75 %-os arányát, továbbá javaslat tanácsi ajánlásra egyes gyermekkori betegségek elleni védelem céljából a vakcinázási arány növelése, illetve a magas vakcinázási arány fenntartása érdekében. Specifikus intézkedések keretében kell foglalkozni a következőkkel: kanyaró, rubeola (14), szezonális influenza (15), HPV, tetanusz, valamint a pneumococcus fertőzések elleni új védőoltások.

A védőoltások elősegítésére irányuló kezdeményezéseknek figyelembe kell venniük az alábbi elemeket:

| — | a védőoltásokkal és az azokkal összefüggő kérdésekkel (16) kapcsolatos jelenlegi hiányos ismeretek a kiválasztott és szélesebb körű lakossági csoportokban, |
| --- | --- |

—

a védőoltásokkal és az azokkal összefüggő kérdésekkel (16) kapcsolatos jelenlegi hiányos ismeretek a kiválasztott és szélesebb körű lakossági csoportokban,

| — | tudományos alapokon nyugvó módszerek a vakcinázás útjában álló akadályok csökkentése és a védőoltások előnyeinek a nyilvánosságban való tudatosítása (17) céljából, |
| --- | --- |

—

tudományos alapokon nyugvó módszerek a vakcinázás útjában álló akadályok csökkentése és a védőoltások előnyeinek a nyilvánosságban való tudatosítása (17) céljából,

| — | a védőoltások népszerűsítése érdekében tudományos alapokon nyugvó, eredményes egészségfejlesztő intézkedések, |
| --- | --- |

—

a védőoltások népszerűsítése érdekében tudományos alapokon nyugvó, eredményes egészségfejlesztő intézkedések,

| — | figyelembe kell venni a vakcinázási projektek eredményeit és jelenlegi tevékenységeit – különösen azokat, amelyeket a Közösség a közegészségügyi program (18) keretében finanszírozott –, valamint a Bizottság és a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala által 2008. február 13–14-én a vakcinázási stratégia témájában szervezett megbeszélés (19) eredményeit.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venni a vakcinázási projektek eredményeit és jelenlegi tevékenységeit – különösen azokat, amelyeket a Közösség a közegészségügyi program (18) keretében finanszírozott –, valamint a Bizottság és a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala által 2008. február 13–14-én a vakcinázási stratégia témájában szervezett megbeszélés (19) eredményeit.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

A meglévő modellezési eszközök meghatározása és használata a jelenlegi és jövőbeli kockázatok kezelésére

Európai szintű figyelmet igénylő jelentős kérdés, hogy miként lehet a tagállamokban a meglévő modellezési eszközök használatára vonatkozó ismereteket bővíteni az alábbiak érdekében:

| — | a szakpolitikák és végrehajtásuk tényleges költséghatékonyságának hatékony mérése, valamint új védőoltások és más megelőző intézkedések hatásvizsgálata, |
| --- | --- |

—

a szakpolitikák és végrehajtásuk tényleges költséghatékonyságának hatékony mérése, valamint új védőoltások és más megelőző intézkedések hatásvizsgálata,

| — | a betegségek hatásának felmérése, |
| --- | --- |

—

a betegségek hatásának felmérése,

| — | az éghajlatváltozásnak az egészségügyi ágazatra gyakorolt hatásai, |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozásnak az egészségügyi ágazatra gyakorolt hatásai,

| — | a döntéshozatal támogatása (specifikus intézkedések, mint például a lakossági nyilvános helyektől való távoltartásának esetleges hatásai).
  [Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül (20)] |
| --- | --- |

—

a döntéshozatal támogatása (specifikus intézkedések, mint például a lakossági nyilvános helyektől való távoltartásának esetleges hatásai).

[Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül (20)]

3.2.1.2.   A felkészülés támogatása (Melléklet – 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. és 1.1.5. pont)

Információcsere az egészségügyi veszélyek és a készültségi tervek terén

A készültségi tervekkel kapcsolatos információcsere általános és specifikus (biológiai, vegyi, radio-nukleáris és éghajlat-változási) készültségre vonatkozik. Az információk vonatkozhatnak végrehajtási mechanizmusokra, a hatás értékelésére, ágazatközi szempontokra, valamint a szakmabeliekkel és a nyilvánossággal folytatott kommunikációra.

Az információcserére vonatkozó tevékenységek között az alábbiak szerepelhetnek:

| — | A válságkezelés bevált gyakorlatainak meghatározása, valamint az ezek különböző területekre (mint például az információ kezelése) történő átültetésére vonatkozó feltételek elemzése; a szakmabeliekkel, a médiával és a nyilvánossággal folytatott kommunikáció; válságkezelési referencia-útmutatók; a válsággal kapcsolatos logisztikai szempontok, például válságkezelő csoport létrehozása és a koordináció mechanizmusai; a személyzet és kisegítő személyzet képzése a váratlan helyzetekkel szemben történő felkészítésre vagy képzési tantervek (a képzés jellege, célcsoportja, tartalma). |
| --- | --- |

—

A válságkezelés bevált gyakorlatainak meghatározása, valamint az ezek különböző területekre (mint például az információ kezelése) történő átültetésére vonatkozó feltételek elemzése; a szakmabeliekkel, a médiával és a nyilvánossággal folytatott kommunikáció; válságkezelési referencia-útmutatók; a válsággal kapcsolatos logisztikai szempontok, például válságkezelő csoport létrehozása és a koordináció mechanizmusai; a személyzet és kisegítő személyzet képzése a váratlan helyzetekkel szemben történő felkészítésre vagy képzési tantervek (a képzés jellege, célcsoportja, tartalma).

| — | A szakértők és döntéshozók közötti információcsere és a nyilvánossággal és a médiával folytatott kommunikáció. |
| --- | --- |

—

A szakértők és döntéshozók közötti információcsere és a nyilvánossággal és a médiával folytatott kommunikáció.

| — | Az EU kommunikációs szakembereinek hálózata (21) keretében szervezett munkaértekezleten keresztül az uniós tagállamok tájékoztatása a globális egészségbiztonsági kezdeményezés keretében meghatározott fő tevékenységekről, mint például a médiával folytatott kommunikáció és világméretű influenzajárvány, laboratóriumi szempontból releváns kérdések és egészségügyi ellenintézkedések.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az EU kommunikációs szakembereinek hálózata (21) keretében szervezett munkaértekezleten keresztül az uniós tagállamok tájékoztatása a globális egészségbiztonsági kezdeményezés keretében meghatározott fő tevékenységekről, mint például a médiával folytatott kommunikáció és világméretű influenzajárvány, laboratóriumi szempontból releváns kérdések és egészségügyi ellenintézkedések.

[Ajánlati felhívás]

| — | A válságkezeléssel kapcsolatos információmegosztás mechanizmusainak ellenőrzése és nemzetközi információmegosztási eszközökhöz kapcsolása, beleértve a Közös Kutatóközpont (JRC) e téren végzett tevékenységeivel való, továbbá a globális egészségbiztonsági akciócsoport (GHSAG) (22) szintjén megvalósuló megerősített együttműködést.
  [Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül] |
| --- | --- |

—

A válságkezeléssel kapcsolatos információmegosztás mechanizmusainak ellenőrzése és nemzetközi információmegosztási eszközökhöz kapcsolása, beleértve a Közös Kutatóközpont (JRC) e téren végzett tevékenységeivel való, továbbá a globális egészségbiztonsági akciócsoport (GHSAG) (22) szintjén megvalósuló megerősített együttműködést.

[Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül]

Az új és jövőbeli veszélyekre reagáló gyógyszerészeti ellenintézkedések (beleértve a vakcinákat) gyors kialakításának támogatása

Az utazók számának növekedése, az éghajlatváltozás és más környezeti változások hatására egyre nagyobb a valószínűsége, hogy korábban nem fertőzött területeken új kórokozók jelennek meg, amelyek képesek széles körben terjeszteni a betegséget, és hasonlóképpen a kórokozó/kórokozó-átvivő/vírushordozó kapcsolata is változáson megy át. A kihívást az jelenti, hogy az európai lakosság, illetve más kontinensek lakosságának védelme érdekében lehetővé váljon az új és a jövőbeli betegségekkel szembeni védőoltások gyors kifejlesztése, előállítása és engedélyezése.

Az alábbi tevékenységeket kell kidolgozni:

| — | sürgősségi esetben a védőoltások előállítási célra történő rendelkezésre bocsátásának felgyorsítását lehetővé tevő folyamat kidolgozása, |
| --- | --- |

—

sürgősségi esetben a védőoltások előállítási célra történő rendelkezésre bocsátásának felgyorsítását lehetővé tevő folyamat kidolgozása,

| — | a védőoltások széleskörű fejlesztése érdekében a klinikai központok hálózatának megerősítése, |
| --- | --- |

—

a védőoltások széleskörű fejlesztése érdekében a klinikai központok hálózatának megerősítése,

| — | a védőoltások számára széles körben alkalmazható platformok kialakítása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

a védőoltások számára széles körben alkalmazható platformok kialakítása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

Az egészségügyi ágazat alkalmazkodása az éghajlatváltozás következményeihez

Európa jelenleg is foganatosít intézkedéseket a globális felmelegedés kezelése érdekében, hogy megakadályozza az éghajlat potenciálisan katasztrofális hatásokkal járó megváltozását (23)
   (24). Az egészségügyi ellátórendszer valamennyi ágazatát (egészségügyi ellátás, megelőzés, egészségügyi oktatás, az egészségügyi veszélyek területe, beleértve az éghajlatváltozásnak a fertőző betegségekre gyakorolt hatását, valamint más egészségügyi problémákat, mint például a légzőszervi megbetegedések) érinti az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodás.

| — | Az e pont alá tartozó fellépések vonatkozhatnak az információmegosztásra, valamint foglalkozhatnak az éghajlatváltozás egészségre gyakorolt hatásainak következményeihez való korai alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések és tevékenységek összehasonlításával és azok átültethetőségének vizsgálatával.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az e pont alá tartozó fellépések vonatkozhatnak az információmegosztásra, valamint foglalkozhatnak az éghajlatváltozás egészségre gyakorolt hatásainak következményeihez való korai alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések és tevékenységek összehasonlításával és azok átültethetőségének vizsgálatával.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.2.1.3.   Az egészségügyi veszélyek, köztük a fertőző betegségek korai felismerésének javítása és az ellenük való védekezés erősítése

Kapacitásépítés és képzés a betegség által nagy mértékben érintett országokban (kutatási eredményeken alapuló standardok alapján) és a kockázati csoportok körében a tuberkulózis elleni védekezés terén

Az Európai Bizottság 2007 márciusában kérte fel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC), hogy tegyen javaslatot egy tuberkulózis elleni európai védekezésre irányuló cselekvési tervre (25). Számos uniós tagállamban kedvező képet mutat a tuberkulózis elleni küzdelem alakulása, és valószínű, hogy hamarosan elérik a teljes felszámolás előtti állapotot. Az egyes országok helyzete azonban továbbra is igen eltérő (26), és a tuberkulózis elleni küzdelmet nehezíti például a gyógyszeres kezelésnek ellenálló tuberkulózis, valamint a veszélyeztetett csoportokon belül a fertőzés továbbadásának nagy aránya.

| — | A tagállamok támogatása a tuberkulózis elleni küzdelem terén, különösen a betegség által nagy mértékben érintett országokban. A kapacitásépítés és képzés hozzájárulna a nemzeti tervek kialakításához. Emellett szükség van a tuberkulózis elleni védekezési módszerek kifejlesztésére és átalakítására azokban az országokban, ahol a betegség előfordulási aránya alacsony, ha a tuberkulózis leginkább meghatározott, nehezen elérhető veszélyeztetett csoportokat érint. |
| --- | --- |

—

A tagállamok támogatása a tuberkulózis elleni küzdelem terén, különösen a betegség által nagy mértékben érintett országokban. A kapacitásépítés és képzés hozzájárulna a nemzeti tervek kialakításához. Emellett szükség van a tuberkulózis elleni védekezési módszerek kifejlesztésére és átalakítására azokban az országokban, ahol a betegség előfordulási aránya alacsony, ha a tuberkulózis leginkább meghatározott, nehezen elérhető veszélyeztetett csoportokat érint.

| — | A betegség elleni védekezési programok eredményeinek értékelésére szolgáló eszközök kialakítása kohorszelemzés alapján.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A betegség elleni védekezési programok eredményeinek értékelésére szolgáló eszközök kialakítása kohorszelemzés alapján.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

A vírusos májgyulladással kapcsolatos ismeretek tudatosítása, a betegség korai diagnózisa, megelőzése és az ellene való védekezés

A vírusos májgyulladás különböző típusai olyan fertőző betegségek, amelyek orvosi, társadalmi és gazdasági következményei jelentősek, valamint hosszú távon potenciálisan súlyos másodlagos megbetegedéssel járhatnak. Az ECDC feladata e betegségek felügyelete (27). A lakosságnak és a szakembereknek tisztában kell lenniük a megelőzés, a betegség enyhítése és az ellene való védekezés terén rendelkezésre álló intézkedésekkel.

| — | Az idevágó tevékenységekre példa a szakemberek képzése, valamint a nyilvánosság és a szakemberek specifikus információkkal való ellátása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az idevágó tevékenységekre példa a szakemberek képzése, valamint a nyilvánosság és a szakemberek specifikus információkkal való ellátása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

Az egészségügyi veszélyek korai kimutatása és az események egészségügyi hatásának felmérése

Újult érdeklődés mutatkozik a tünet alapú megfigyelésre szolgáló módszerek iránt. Számos európai országban már széleskörű, tünet alapú megfigyelést dolgoztak ki különböző témák köré csoportosítva (fertőző betegségek, környezeti egészség, állategészség), melynek során különféle forrásokból származó adatokat (sürgősségi osztályok, halálozás, telefonos segélyvonalak) és különböző módszereket (retrospektív és előretekintő tanulmányok) használnak fel.

| — | Több tagállam bevonásával és a meglévő projektek figyelembevételével kidolgozható az európai tünet alapú megfigyelés felülvizsgálata, közös megközelítést határozva meg.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Több tagállam bevonásával és a meglévő projektek figyelembevételével kidolgozható az európai tünet alapú megfigyelés felülvizsgálata, közös megközelítést határozva meg.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.2.1.4.   A kapacitásépítés erősítése (Melléklet 1.1.1–1.1.4. pont)

A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok tagállamokban való végrehajtásának támogatása

A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (28) (2005) végrehajtása 2007. június 15-e óta tart. A 2000/57/EK határozatot (29) európai szinten módosították a 2008/351/EK bizottsági határozattal (30) annak érdekében, hogy az értesítéseket egyidőben küldjék a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokon keresztül.

Meghatározásra kerültek a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtását támogató tevékenységek:

| — | a tagállamoknak a közegészségügyi vészhelyzet (válsághelyzet) esetén a biztonsági és egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzeti jogszabályai áttekintése és összehasonlítása, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak a közegészségügyi vészhelyzet (válsághelyzet) esetén a biztonsági és egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzeti jogszabályai áttekintése és összehasonlítása,

| — | az egészségügyi sürgősségi intézkedések hatása más szakpolitikákra (mobilitás, bevándorlás vagy az emberi jogok védelme), |
| --- | --- |

—

az egészségügyi sürgősségi intézkedések hatása más szakpolitikákra (mobilitás, bevándorlás vagy az emberi jogok védelme),

| — | jelenlegi szakpolitikák és gyakorlatok a tagállamokban a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok legfontosabb kapacitásainak végrehajtása terén, valamint kapcsolat az uniós jogszabályokkal.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

jelenlegi szakpolitikák és gyakorlatok a tagállamokban a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok legfontosabb kapacitásainak végrehajtása terén, valamint kapcsolat az uniós jogszabályokkal.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

Vegyi radiológiai és nukleáris referencialaboratóriumok hálózatának támogatása, valamint a mérgező ipari vegyi anyagok és radioaktív veszélyek gyors értékelése, továbbá tudományosan igazolt közegészségügyi ellenintézkedések kidolgozása.

A kidolgozandó tevékenységek támogatják az Egészségbiztonsági Bizottság prioritásait a vegyi és radio-nukleáris kérdések terén. 2009-ben prioritást élveznek az alábbiak:

| — | a vegyi és radioaktív anyagokkal foglalkozó nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékének létrehozása és auditja, beleértve a tudás- és kapacitásmegosztásról szóló munkaértekezletet, |
| --- | --- |

—

a vegyi és radioaktív anyagokkal foglalkozó nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékének létrehozása és auditja, beleértve a tudás- és kapacitásmegosztásról szóló munkaértekezletet,

| — | a mérgező ipari vegyi anyagok értékelésének aktualizálása – gyors veszély- és kockázatelemző protokollok kidolgozása. |
| --- | --- |

—

a mérgező ipari vegyi anyagok értékelésének aktualizálása – gyors veszély- és kockázatelemző protokollok kidolgozása.

| — | a radioaktív anyagok értékelésének aktualizálása – gyors veszély- és kockázatelemző protokollok kidolgozása.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

a radioaktív anyagok értékelésének aktualizálása – gyors veszély- és kockázatelemző protokollok kidolgozása.

[Ajánlati felhívás]

3.2.2.   A polgárok biztonságának javítása (Melléklet – 1.2. pont)

3.2.2.1.   Az antibiotikumok körültekintő használatának javítása, az antimikrobiális és antivirális rezisztencia elleni küzdelem (31) (Melléklet – 1.2.3. pont)

A protokollok kidolgozásának folytatása és az antibiotikumok körültekintő alkalmazásának ellenőrzése

Az alábbi tevékenységeket kell kidolgozni:

| — | Az antibiotikumok használata járóbeteg-ellátásban és kórházakban: elemzés és jelentés, ideértve a gyógyszeres kezelésnek ellenálló esetek kezelési költségei jelentette terhek felmérését, beleértve a kórházak, közösségi ellátás, állatok és élelmiszerek kapcsolódási pontjait. Ki kell terjednie az emberi megbetegedések során alkalmazott antibiotikumok használatának csökkentésével járó egészségügyi hatásokra és költség-haszon elemzésre is.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az antibiotikumok használata járóbeteg-ellátásban és kórházakban: elemzés és jelentés, ideértve a gyógyszeres kezelésnek ellenálló esetek kezelési költségei jelentette terhek felmérését, beleértve a kórházak, közösségi ellátás, állatok és élelmiszerek kapcsolódási pontjait. Ki kell terjednie az emberi megbetegedések során alkalmazott antibiotikumok használatának csökkentésével járó egészségügyi hatásokra és költség-haszon elemzésre is.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.2.2.2.   A betegbiztonság növelése kiváló minőségű és biztonságos egészségügyi ellátás révén (Melléklet – 1.2.3. pont)

| — | A bevált gyakorlatok cseréje a tagállamok között, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések epidemiológiájának kutatása, valamint a fertőzések megelőzése és az ellenük való védekezés költséghatékonyságának elemzése.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A bevált gyakorlatok cseréje a tagállamok között, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések epidemiológiájának kutatása, valamint a fertőzések megelőzése és az ellenük való védekezés költséghatékonyságának elemzése.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az egészségügyi ellátás minőségét és biztonságát mérő és javító eszközök kifejlesztése: iránymutatások vagy eszközök kidolgozása, amelyek célja a különböző egészségügyi létesítmények nyújtotta ellátás minőségének értékelése és a bevált gyakorlat népszerűsítése; mérési rendszerek kidolgozása az ellátási protokolloknak való egyre teljesebb mértékű megfelelés érdekében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi ellátás minőségét és biztonságát mérő és javító eszközök kifejlesztése: iránymutatások vagy eszközök kidolgozása, amelyek célja a különböző egészségügyi létesítmények nyújtotta ellátás minőségének értékelése és a bevált gyakorlat népszerűsítése; mérési rendszerek kidolgozása az ellátási protokolloknak való egyre teljesebb mértékű megfelelés érdekében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A betegek, az egészségügyi ellátórendszerek és a társadalom javát szolgáló távorvoslásról szóló COM(2008) 689 közleményben meghatározott fellépések végrehajtása az egészségügyi dolgozók és a betegek közötti együttműködés elősegítésére a legfontosabb területeken a távorvoslás nagyobb mértékű alkalmazása érdekében a közleményben meghatározottak szerint, arra vonatkozó konkrét ajánlások kidolgozása céljából, hogy mi módon javítható a távorvoslásba vetett bizalom, a távorvoslás elfogadottsága, figyelembe véve etikai és a személyes adatokkal kapcsolatos szempontokat is.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A betegek, az egészségügyi ellátórendszerek és a társadalom javát szolgáló távorvoslásról szóló COM(2008) 689 közleményben meghatározott fellépések végrehajtása az egészségügyi dolgozók és a betegek közötti együttműködés elősegítésére a legfontosabb területeken a távorvoslás nagyobb mértékű alkalmazása érdekében a közleményben meghatározottak szerint, arra vonatkozó konkrét ajánlások kidolgozása céljából, hogy mi módon javítható a távorvoslásba vetett bizalom, a távorvoslás elfogadottsága, figyelembe véve etikai és a személyes adatokkal kapcsolatos szempontokat is.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.2.2.3.   A nanoanyagok biztonságossága (Melléklet – 1.2.1. pont)

| — | Együttes fellépés a nanoanyagok biztonságossága terén: i. a nanoanyagok jelentette veszély, expozíció és általános kockázat értékeléséhez szükséges ismeretek megerősítése, bővítése és megosztása; ii. a meglévő adatok felhasználásának és a bevált gyakorlatok cseréjének felgyorsítása a kockázatfelmérés és -kezelés terén; iii. megbízható módszerek létrehozásának elősegítése az EU egészében.
  [Együttes fellépés] |
| --- | --- |

—

Együttes fellépés a nanoanyagok biztonságossága terén: i. a nanoanyagok jelentette veszély, expozíció és általános kockázat értékeléséhez szükséges ismeretek megerősítése, bővítése és megosztása; ii. a meglévő adatok felhasználásának és a bevált gyakorlatok cseréjének felgyorsítása a kockázatfelmérés és -kezelés terén; iii. megbízható módszerek létrehozásának elősegítése az EU egészében.

[Együttes fellépés]

3.2.2.4.   A vér, a szövetek, sejtek és szervek biztonsága (Melléklet – 1.2.2. pont)

| — | A szervadományozás arányának növelése érdekében specifikus módszerek hozzáférhetőségének és az azokkal kapcsolatos képzések elősegítése, különösen a szervadományozásra vonatkozó minőségjavító programok terén.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A szervadományozás arányának növelése érdekében specifikus módszerek hozzáférhetőségének és az azokkal kapcsolatos képzések elősegítése, különösen a szervadományozásra vonatkozó minőségjavító programok terén.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Eljárások és informatikai eszközök kifejlesztése a tagállamok közötti emberiszerv-csere megkönnyítésére a felesleges szervek más országoknak történő felajánlása érdekében, különös tekintettel a sürgős esetekre vagy olyan betegekre, akik kezelése nehézségekbe ütközik.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Eljárások és informatikai eszközök kifejlesztése a tagállamok közötti emberiszerv-csere megkönnyítésére a felesleges szervek más országoknak történő felajánlása érdekében, különös tekintettel a sürgős esetekre vagy olyan betegekre, akik kezelése nehézségekbe ütközik.

[Ajánlati felhívás]

| — | Ad hoc együttműködés az Európa Tanáccsal az emberi eredetű anyagokkal (vér, szövetek, sejtek, szervek) kapcsolatos specifikus kérdések terén.
  [Közvetlen támogatási megállapodás az Európa Tanáccsal] |
| --- | --- |

—

Ad hoc együttműködés az Európa Tanáccsal az emberi eredetű anyagokkal (vér, szövetek, sejtek, szervek) kapcsolatos specifikus kérdések terén.

[Közvetlen támogatási megállapodás az Európa Tanáccsal]

| — | A vér, a szövetek és sejtek tekintetében továbbra is megválaszolatlanok egyes kérdések a jelentéstételi rendszerrel és a súlyos nemkívánatos következményekre és mellékhatásokra történő gyors reagálással kapcsolatosan, valamint a kódolás terén. Az e területekre vonatkozó módszerek kidolgozásának elősegítése érdekében a projektek között fontossági sorrendet állítanak fel.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A vér, a szövetek és sejtek tekintetében továbbra is megválaszolatlanok egyes kérdések a jelentéstételi rendszerrel és a súlyos nemkívánatos következményekre és mellékhatásokra történő gyors reagálással kapcsolatosan, valamint a kódolás terén. Az e területekre vonatkozó módszerek kidolgozásának elősegítése érdekében a projektek között fontossági sorrendet állítanak fel.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A szövetek/sejtek/vér/plazma térítésmentes adományozásának elve: a napi gyakorlat elemzése.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A szövetek/sejtek/vér/plazma térítésmentes adományozásának elve: a napi gyakorlat elemzése.

[Ajánlati felhívás]

3.3.   Az „Egészség elősegítése” elnevezésű második célkitűzés elsőbbségi fellépései

Az e szakaszhoz tartozó fellépések célja a súlyos betegségek megelőzése és az EU-n belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése olyan kulcsfontosságú egészségügyi tényezők kezelése által, mint a táplálkozás, testmozgás, alkohol-, dohány- és kábítószer-fogyasztás, valamint az egészséget befolyásoló társadalmi és környezeti tényezők.

2009-ben az e célkitűzés keretébe tartozó elsőbbségi fellépések célja az lesz, hogy hozzájáruljon az uniós tagállamok és régiók közötti, illetve azokon belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséhez; elősegítse az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételét, valamint az egészségügybe történő nemzeti és regionális szintű, fenntartható beruházást, ezáltal támogatva az EU egészségügyi stratégiájában körvonalazott stratégiai témákat. A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló bizottsági irányelvjavaslat (32) elfogadását követően a javaslat által érintett alapvető kérdéseket is meg kell vizsgálni. Az egészséget befolyásoló tényezők tekintetében a hangsúly elsősorban a gyermekek és fiatalok egészségét érintő tényezőkre és körülményekre helyeződik.

3.3.1.   Az egészségesebb életmód elősegítése és az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése (Melléklet – 2.1. pont)

3.3.1.1.   Az egészségügyi szempontok valamennyi szakpolitikai területen történő figyelembevételének elősegítése (Melléklet – 2.1.1. pont)

| — | Az egészségügyi hatások felmérésének elősegítése: intézkedések bevezetése az egészségügyi hatások felmérésének ösztönzésére az egészségközpontú politikai döntéshozatal eszközeként európai, nemzeti és regionális (helyi) szinten, figyelembe véve a méltányossággal kapcsolatos szempontokat.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi hatások felmérésének elősegítése: intézkedések bevezetése az egészségügyi hatások felmérésének ösztönzésére az egészségközpontú politikai döntéshozatal eszközeként európai, nemzeti és regionális (helyi) szinten, figyelembe véve a méltányossággal kapcsolatos szempontokat.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Módszerek kidolgozása az egészségügyi szempontoknak valamennyi szakpolitikai területen a szakpolitika formálása és végrehajtása során történő figyelembevételének megvalósítása érdekében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Módszerek kidolgozása az egészségügyi szempontoknak valamennyi szakpolitikai területen a szakpolitika formálása és végrehajtása során történő figyelembevételének megvalósítása érdekében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az európai intézmények és a releváns nemzetközi szervezetek társfinanszírozásával 2003-tól kezdődően megvalósult, egészségüggyel kapcsolatos projektek és fellépések feltérképezése.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az európai intézmények és a releváns nemzetközi szervezetek társfinanszírozásával 2003-tól kezdődően megvalósult, egészségüggyel kapcsolatos projektek és fellépések feltérképezése.

[Ajánlati felhívás]

| — | Az uniós politikák egészségügyre és egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatásának vizsgálata.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az uniós politikák egészségügyre és egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatásának vizsgálata.

[Ajánlati felhívás]

3.3.1.2.   Közegészségügyi kapacitásépítés (Melléklet – 2.1.1. pont)

| — | Eszközök, eljárások és kísérleti munka kialakítása a közegészségügyi kutatók és a politikai döntéshozatal közötti együttműködés uniós szintű javítása érdekében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Eszközök, eljárások és kísérleti munka kialakítása a közegészségügyi kutatók és a politikai döntéshozatal közötti együttműködés uniós szintű javítása érdekében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Kézikönyvek kidolgozása a mentális egészségvédelem és a mentális zavarok megelőzésének az ifjúsági, szociális, iskolai és foglalkoztatási területeken dolgozó szakemberek képzésébe és mindennapi gyakorlatába való beépítésének elősegítése céljából, figyelembe véve az Európai megállapodás a mentális egészségért és jóllétért (33) kezdeményezés keretében megvalósuló tevékenységeket.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Kézikönyvek kidolgozása a mentális egészségvédelem és a mentális zavarok megelőzésének az ifjúsági, szociális, iskolai és foglalkoztatási területeken dolgozó szakemberek képzésébe és mindennapi gyakorlatába való beépítésének elősegítése céljából, figyelembe véve az Európai megállapodás a mentális egészségért és jóllétért (33) kezdeményezés keretében megvalósuló tevékenységeket.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A sérülésmegelőzési ismeretek felvétele a közegészségügyi szakképzésbe: modulokból álló tanterv kidolgozása az egészségügyi ágazat számára.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A sérülésmegelőzési ismeretek felvétele a közegészségügyi szakképzésbe: modulokból álló tanterv kidolgozása az egészségügyi ágazat számára.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A kulcsfontosságú egészségügyi tényezőkre vonatkozó uniós stratégiák végrehajtásának támogatása (táplálkozás, az érintett felek hálózatépítése – egészségügyi fórum).
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A kulcsfontosságú egészségügyi tényezőkre vonatkozó uniós stratégiák végrehajtásának támogatása (táplálkozás, az érintett felek hálózatépítése – egészségügyi fórum).

[Ajánlati felhívás]

| — | Az egészségügyi szakemberek kommunikációs készségének javítása a betegek szükségleteinek megfelelőbb figyelembevétele érdekében, tekintettel a nemre, korra és más gazdasági-társadalmi és kulturális változókra; az egészségügyi szakembereknek szervezett kommunikációs képzések feltérképezése a kommunikációnak a közegészségügyi oktatási programokba való beépítése és esetlegesen mesterfokú tanulmányokat lehetővé tevő program létrehozása céljából.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi szakemberek kommunikációs készségének javítása a betegek szükségleteinek megfelelőbb figyelembevétele érdekében, tekintettel a nemre, korra és más gazdasági-társadalmi és kulturális változókra; az egészségügyi szakembereknek szervezett kommunikációs képzések feltérképezése a kommunikációnak a közegészségügyi oktatási programokba való beépítése és esetlegesen mesterfokú tanulmányokat lehetővé tevő program létrehozása céljából.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Közegészségügyi kapacitásfejlesztés: a tagállamok közegészségügyi rendszerei teljesítőképességének felmérése alapján a hiányosságok, szükségletek és fejlesztési javaslatok meghatározása, beleértve az uniós szintű hálózatépítési szükségletek figyelembevételét.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Közegészségügyi kapacitásfejlesztés: a tagállamok közegészségügyi rendszerei teljesítőképességének felmérése alapján a hiányosságok, szükségletek és fejlesztési javaslatok meghatározása, beleértve az uniós szintű hálózatépítési szükségletek figyelembevételét.

[Ajánlati felhívás]

3.3.1.3.   Az egészségbe való beruházás (Melléklet – 2.1.1. és 2.1.2. pont)

| — | A jobb egészségbe (beleértve az egészségügyi rendszereket) való beruházás, valamint a gazdasági növekedés és fejlődés közötti összefüggés felmérésének elemző vizsgálata. (Melléklet – 2.1.1. pont).
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A jobb egészségbe (beleértve az egészségügyi rendszereket) való beruházás, valamint a gazdasági növekedés és fejlődés közötti összefüggés felmérésének elemző vizsgálata. (Melléklet – 2.1.1. pont).

[Ajánlati felhívás]

| — | Az uniós tagállamokban és régióikban az egészségbe való beruházás elősegítése bevált gyakorlatok cseréjével, valamint az európai intézményekkel és szervekkel (pl. az Európai Beruházási Bank), nemzetközi szervezetekkel, magáncégekkel és nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés által. (Melléklet – 2.1.2. pont).
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az uniós tagállamokban és régióikban az egészségbe való beruházás elősegítése bevált gyakorlatok cseréjével, valamint az európai intézményekkel és szervekkel (pl. az Európai Beruházási Bank), nemzetközi szervezetekkel, magáncégekkel és nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés által. (Melléklet – 2.1.2. pont).

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Kezdeményezések a regionális egészségügyi beruházások eredményességének és fenntarthatóságának javítására irányuló bevált gyakorlatok meghatározása érdekében. (Melléklet – 2.1.2. pont).
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Kezdeményezések a regionális egészségügyi beruházások eredményességének és fenntarthatóságának javítására irányuló bevált gyakorlatok meghatározása érdekében. (Melléklet – 2.1.2. pont).

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.3.1.4.   Az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése (Melléklet – 2.1.2. pont)

| — | A helyes gyakorlat kidolgozása és terjesztése a programban részt vevő uniós tagállamok és régiók közötti, illetve azokon belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló stratégiák terén.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A helyes gyakorlat kidolgozása és terjesztése a programban részt vevő uniós tagállamok és régiók közötti, illetve azokon belüli egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló stratégiák terén.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az egészségügyi rendszereknek az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére alkalmazott helyes gyakorlatának kidolgozása és megosztása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszereknek az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére alkalmazott helyes gyakorlatának kidolgozása és megosztása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az egészségügyi állapot és az egészségügyi ellátás terén a tagállamok között mutatkozó különbségek vetületének és következményeinek vizsgálata. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi állapot és az egészségügyi ellátás terén a tagállamok között mutatkozó különbségek vetületének és következményeinek vizsgálata.

| — | Szervezeti és műszaki segítség az uniós hálózatépítés számára az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Szervezeti és műszaki segítség az uniós hálózatépítés számára az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentésére.

[Ajánlati felhívás]

3.3.1.5.   Az együttműködés támogatása a határokon átnyúló egészségügyi ellátással kapcsolatos kérdések terén (Melléklet – 2.1.2. pont)

| — | Az EU egészségügyi rendszereiben nyújtott ellátások egyenértékűségének mérése: az orvosi beavatkozások költségének visszatérítése/akkreditációja céljából elfogadott nemzeti kritériumok és döntéshozatali folyamatok összehasonlíthatóságának mérése.
  [Ajánlati felhívás/közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontjával] |
| --- | --- |

—

Az EU egészségügyi rendszereiben nyújtott ellátások egyenértékűségének mérése: az orvosi beavatkozások költségének visszatérítése/akkreditációja céljából elfogadott nemzeti kritériumok és döntéshozatali folyamatok összehasonlíthatóságának mérése.

[Ajánlati felhívás/közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontjával]

3.3.2.   Az egészségesebb életmód elősegítése, valamint a főbb betegségek és sérülések előfordulásának csökkentése az egészséget befolyásoló tényezők kezelése révén (Melléklet – 2.2. pont)

3.3.2.1.   Gyermekek és fiatalok (Melléklet – 2.2.1. pont)

| — | Az ifjúság egészségi állapotára irányuló bizottsági kezdeményezés végrehajtása: a tagállamok és érintett felek együttműködésének támogatása, továbbá a hálózatépítés támogatása. |
| --- | --- |

—

Az ifjúság egészségi állapotára irányuló bizottsági kezdeményezés végrehajtása: a tagállamok és érintett felek együttműködésének támogatása, továbbá a hálózatépítés támogatása.

| — | Az önszabályozó megközelítés felmérése a felelősségteljes hirdetés területén, különös figyelemmel a fiatalok védelmére.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az önszabályozó megközelítés felmérése a felelősségteljes hirdetés területén, különös figyelemmel a fiatalok védelmére.

[Ajánlati felhívás]

| — | A fiatalokat megszólító, az egészséges életmódot népszerűsítő médiakampány, melynek célja, hogy lehetővé tegye számukra az egészséges életmód választását.
  [Együttes fellépés] |
| --- | --- |

—

A fiatalokat megszólító, az egészséges életmódot népszerűsítő médiakampány, melynek célja, hogy lehetővé tegye számukra az egészséges életmód választását.

[Együttes fellépés]

| — | Az ifjúsági szervezetek, ifjúságsegítők, az iskolák, oktatási intézmények és szakképzési szervezetek szerepének kialakítása a fiatalok egészségvédelmének támogatása területén.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági szervezetek, ifjúságsegítők, az iskolák, oktatási intézmények és szakképzési szervezetek szerepének kialakítása a fiatalok egészségvédelmének támogatása területén.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A fiatalok egészségvédelme, sérüléseik és betegségeik megelőzése a munkahelyen.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A fiatalok egészségvédelme, sérüléseik és betegségeik megelőzése a munkahelyen.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Egészségvédelmi tevékenységek, figyelembe véve azoknak a (15–25 év közötti) fiataloknak a szükségleteit, akik nem dolgoznak és nem folytatnak tanulmányokat.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Egészségvédelmi tevékenységek, figyelembe véve azoknak a (15–25 év közötti) fiataloknak a szükségleteit, akik nem dolgoznak és nem folytatnak tanulmányokat.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.3.2.2.   Öregedés (Melléklet – 2.2.1. pont).

| — | Az öregedésnek a polgárok egészségügyi ellátási szükségleteire gyakorolt hatásaira irányuló vizsgálat, vagyis annak a vizsgálata, hogyan kell alkalmazkodniuk az európai egészségügyi rendszereknek a társadalom elöregedése következményeként jelentkező egészségügyi ellátási szükségletekhez (meglévő adatok és elemzés alapján).
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az öregedésnek a polgárok egészségügyi ellátási szükségleteire gyakorolt hatásaira irányuló vizsgálat, vagyis annak a vizsgálata, hogyan kell alkalmazkodniuk az európai egészségügyi rendszereknek a társadalom elöregedése következményeként jelentkező egészségügyi ellátási szükségletekhez (meglévő adatok és elemzés alapján).

[Ajánlati felhívás]

3.3.2.3.   Munkahelyi egészség (Melléklet – 2.2.1. pont).

| — | A munkahelyi egészség javítása, elsősorban a jobb munkaszervezés és munkaellenőrzés elősegítése által, figyelembe véve a gazdasági szempontokat.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A munkahelyi egészség javítása, elsősorban a jobb munkaszervezés és munkaellenőrzés elősegítése által, figyelembe véve a gazdasági szempontokat.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.3.2.4.   Táplálkozás és testmozgás (Melléklet – 2.2.1. pont)

A táplálkozásról és testmozgásról szóló fehér könyvvel (34) és az étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó uniós platform munkájával összhangban:

| — | Az élelmiszerkészítményekben előforduló telített zsír és transzzsír, só és cukor arányának csökkentésére irányuló átfogó kezdeményezésekre vonatkozó helyes gyakorlat megvalósítása és megosztása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az élelmiszerkészítményekben előforduló telített zsír és transzzsír, só és cukor arányának csökkentésére irányuló átfogó kezdeményezésekre vonatkozó helyes gyakorlat megvalósítása és megosztása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az infrastruktúra, az egészséges életmód, a városi/regionális tervezés révén és a fizikai környezet megfelelőbb kihasználásával a testmozgás elősegítése, különös tekintettel a gyermekekre és fiatalokra: a helyes gyakorlat elősegítése és megosztása helyi/regionális szinten.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra, az egészséges életmód, a városi/regionális tervezés révén és a fizikai környezet megfelelőbb kihasználásával a testmozgás elősegítése, különös tekintettel a gyermekekre és fiatalokra: a helyes gyakorlat elősegítése és megosztása helyi/regionális szinten.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A helyi közösségeknek a gyermekkori elhízás visszaszorítása érdekében tett különböző kezdeményezéseinek – beleértve az iskolai kezdeményezéseket – áttekintése uniós szinten. |
| --- | --- |

—

A helyi közösségeknek a gyermekkori elhízás visszaszorítása érdekében tett különböző kezdeményezéseinek – beleértve az iskolai kezdeményezéseket – áttekintése uniós szinten.

| — | Az étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó uniós platform értékelése mint az elhízás elleni eredményes együttműködés uniós szintű modellje.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az étrenddel, testmozgással és egészséggel foglalkozó uniós platform értékelése mint az elhízás elleni eredményes együttműködés uniós szintű modellje.

[Ajánlati felhívás]

| — | Az európai hálózatépítés elősegítése a testmozgás területén.
  [Közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Világszervezettel]. |
| --- | --- |

—

Az európai hálózatépítés elősegítése a testmozgás területén.

[Közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Világszervezettel].

3.3.2.5.   Szexuális egészség és HIV/AIDS (Melléklet – 2.2.1. pont)

A HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről szóló bizottsági közleménnyel (35), valamint a fiatalokra és a szexuális egészségre vonatkozó szakpolitikai kezdeményezések kialakításával összhangban, valamint a 2008–2013-as egészségügyi programra vonatkozó 1350/2007/EK határozat 12. pontjával összhangban a kelet-európai harmadik országokkal való együttműködést ösztönözve, a következő területek részesülnek kiemelt figyelemben:

Szexuális egészség (Melléklet – 2.2.1. pont).

| — | Hozzájárulás az európai fiatalok szexuális viselkedésére vonatkozó ismeretek bővüléséhez.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás az európai fiatalok szexuális viselkedésére vonatkozó ismeretek bővüléséhez.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az átfogó szexuális nevelés elősegítésére és erősítésére irányuló tevékenységek kidolgozása.
  [Működési támogatás] |
| --- | --- |

—

Az átfogó szexuális nevelés elősegítésére és erősítésére irányuló tevékenységek kidolgozása.

[Működési támogatás]

| — | Hozzájárulás a szexuális egészséggel kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásához és támogatásához.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a szexuális egészséggel kapcsolatos szakpolitikák kidolgozásához és támogatásához.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Hozzájárulás a szexuális úton terjedő fertőzések megelőzéséhez.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Hozzájárulás a szexuális úton terjedő fertőzések megelőzéséhez.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

HIV/AIDS

| — | A 2005–2009-es HIV/AIDS cselekvési tervben meghatározott témák végrehajtására összpontosító tevékenységek, különösen a vizsgálathoz, kezeléshez és ellátáshoz való hozzáférés terén, a kelet-európai helyzet javítására irányuló tevékenységek, különös tekintettel az intravénás kábítószer-használókra, valamint a fiatalok és a kockázati csoportok egészségvédelme terén.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A 2005–2009-es HIV/AIDS cselekvési tervben meghatározott témák végrehajtására összpontosító tevékenységek, különösen a vizsgálathoz, kezeléshez és ellátáshoz való hozzáférés terén, a kelet-európai helyzet javítására irányuló tevékenységek, különös tekintettel az intravénás kábítószer-használókra, valamint a fiatalok és a kockázati csoportok egészségvédelme terén.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A helyes gyakorlat terjesztése és cseréje a tudatosítást segítő kezdeményezések megerősítése érdekében és a jövőbeli európai szakpolitikák kialakításához való hozzájárulás céljából (külön tekintettel az arra irányuló stratégiákra, hogy a kockázati csoportok figyelmét ráirányítsa a HIV-szűrés fontosságára).
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A helyes gyakorlat terjesztése és cseréje a tudatosítást segítő kezdeményezések megerősítése érdekében és a jövőbeli európai szakpolitikák kialakításához való hozzájárulás céljából (külön tekintettel az arra irányuló stratégiákra, hogy a kockázati csoportok figyelmét ráirányítsa a HIV-szűrés fontosságára).

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A kelet-európai helyzet általános javítása a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása terén. A HIV-fertőzöttek/AIDS-fertőzöttek helyzetének javítása, összpontosítva a megelőzésre, valamint a megfizethető árú antiretrovirális kezelés elérhetőségére irányuló projektekre.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A kelet-európai helyzet általános javítása a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása terén. A HIV-fertőzöttek/AIDS-fertőzöttek helyzetének javítása, összpontosítva a megelőzésre, valamint a megfizethető árú antiretrovirális kezelés elérhetőségére irányuló projektekre.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A HIV/AIDS elleni küzdelmet folytató hálózatok és csoportok támogatása, különös tekintettel a kockázati csoportokra és a kelet-európai helyzetre.
  [Működési támogatás] |
| --- | --- |

—

A HIV/AIDS elleni küzdelmet folytató hálózatok és csoportok támogatása, különös tekintettel a kockázati csoportokra és a kelet-európai helyzetre.

[Működési támogatás]

| — | A HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos tudatosítás, különös tekintettel Kelet-Európára. A 2010-ben Bécsben megrendezendő AIDS világkonferencia támogatása.
  [Közvetlen támogatási megállapodás az UNAIDS-szel]. |
| --- | --- |

—

A HIV-vel/AIDS-szel kapcsolatos tudatosítás, különös tekintettel Kelet-Európára. A 2010-ben Bécsben megrendezendő AIDS világkonferencia támogatása.

[Közvetlen támogatási megállapodás az UNAIDS-szel].

3.3.2.6.   Mentális egészség (Melléklet – 2.2.1. pont)

A mentális egészségre vonatkozó átfogó stratégiai megközelítéssel (36) összhangban, amelyet az Európai megállapodás a mentális egészségért és jóllétért (37) is tükröz,

| — | Cselekvési partnerségek kidolgozása a média és az internet kiaknázására a mentális egészségvédelem érdekében, valamint a mentális betegségek megelőzése és a megbélyegzés elleni küzdelem céljából, különös figyelemmel a fiatalokra és a munkahelyre, továbbá az ezzel kapcsolatos kihívások (mint például szuicid és önpusztító viselkedés, étkezési zavarok) kezelése érdekében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Cselekvési partnerségek kidolgozása a média és az internet kiaknázására a mentális egészségvédelem érdekében, valamint a mentális betegségek megelőzése és a megbélyegzés elleni küzdelem céljából, különös figyelemmel a fiatalokra és a munkahelyre, továbbá az ezzel kapcsolatos kihívások (mint például szuicid és önpusztító viselkedés, étkezési zavarok) kezelése érdekében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A mentális egészségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának támogatása. |
| --- | --- |

—

A mentális egészségre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának támogatása.

| — | A mentális egészségre irányuló fellépésből származó, az EU számára jelentett gazdasági, társadalmi és egészségügyi előnyök összefoglalása, összpontosítva az Európai megállapodás a mentális egészségért és jóllétért elsőbbségi témáira.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A mentális egészségre irányuló fellépésből származó, az EU számára jelentett gazdasági, társadalmi és egészségügyi előnyök összefoglalása, összpontosítva az Európai megállapodás a mentális egészségért és jóllétért elsőbbségi témáira.

[Ajánlati felhívás]

3.3.2.7.   Függőségek megelőzése (Melléklet – 2.2.1. pont)

Dohányzás

A fellépéseket a dohányzás elleni küzdelemmel kapcsolatos átfogó uniós megközelítéssel, valamint a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezménnyel összhangban alakítják ki.

| — | A dohányzás és a termékfelelősség vizsgálata: részletesen felül kell vizsgálni a termékfelelősség erősítésére, végrehajtására és érvényesítési mechanizmusaira szolgáló gazdasági eszközöket a dohányzás külső költségeinek az árba való belefoglalása érdekében. |
| --- | --- |

—

A dohányzás és a termékfelelősség vizsgálata: részletesen felül kell vizsgálni a termékfelelősség erősítésére, végrehajtására és érvényesítési mechanizmusaira szolgáló gazdasági eszközöket a dohányzás külső költségeinek az árba való belefoglalása érdekében.

| — | A dohánytermékek értékesítésére vonatkozó jogszabályok vizsgálata a fiatalok védelme érdekében.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A dohánytermékek értékesítésére vonatkozó jogszabályok vizsgálata a fiatalok védelme érdekében.

[Ajánlati felhívás]

| — | Kapacitásépítés a dohányzás elleni küzdelem stratégiáihoz minden szakpolitikai területen, elsősorban az adózás és a tiltott kereskedelem területén.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Kapacitásépítés a dohányzás elleni küzdelem stratégiáihoz minden szakpolitikai területen, elsősorban az adózás és a tiltott kereskedelem területén.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Innovatív stratégiák és bevált gyakorlatok kialakítása, beleértve a szakmabeliek és tanárok képzési programjait, minden típusú dohánytermék fogyasztásának megelőzését célzó, valamint a leszokást segítő módszerekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az ilyen stratégiák és programok kidolgozása során adott esetben figyelembe kell venni a nemek közötti különbségeket, az egészségügyi egyenlőtlenségeket, a kulcstényezőket és a célcsoportokat.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Innovatív stratégiák és bevált gyakorlatok kialakítása, beleértve a szakmabeliek és tanárok képzési programjait, minden típusú dohánytermék fogyasztásának megelőzését célzó, valamint a leszokást segítő módszerekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az ilyen stratégiák és programok kidolgozása során adott esetben figyelembe kell venni a nemek közötti különbségeket, az egészségügyi egyenlőtlenségeket, a kulcstényezőket és a célcsoportokat.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A dohányzásról szóló irányelvek végrehajtásának támogatása, különös tekintettel a dohányösszetevőkre vonatkozó, valamint a képi figyelmeztetésekre. A dohánytermékekről szóló irányelv teljes körű megvalósítása érdekében az új szöveges figyelmeztetések elfogadását követően aktualizálni kell a képi figyelmeztetéseket is.
  [Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül és ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A dohányzásról szóló irányelvek végrehajtásának támogatása, különös tekintettel a dohányösszetevőkre vonatkozó, valamint a képi figyelmeztetésekre. A dohánytermékekről szóló irányelv teljes körű megvalósítása érdekében az új szöveges figyelmeztetések elfogadását követően aktualizálni kell a képi figyelmeztetéseket is.

[Ajánlati felhívás a Közös Kutatóközponttal kötött igazgatási megállapodáson keresztül és ajánlati felhívás]

Alkohol (Melléklet – 2.2.1. pont).

Összhangban a tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégiáról szóló bizottsági közleménnyel (38) és az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésére irányuló szakpolitikák elmélyítése érdekében az alábbiakra koncentráló projektek elsőbbségben részesülnek:

| — | Alkoholfogyasztás és munkahely: helyes gyakorlatok meghatározása és összehangolása az e téren megvalósítandó hatékony fellépés érdekében a munkaadók (és szervezeteik), a szakszervezetek és az egészségügyi szakemberek bevonásával. Ebbe beletartozik olyan lehetőségek kidolgozása, amelyek hozzájárulnak a helyes gyakorlatok szélesebb körű végrehajtásához és meghatározzák a jelenlegi megközelítések hiányosságait.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Alkoholfogyasztás és munkahely: helyes gyakorlatok meghatározása és összehangolása az e téren megvalósítandó hatékony fellépés érdekében a munkaadók (és szervezeteik), a szakszervezetek és az egészségügyi szakemberek bevonásával. Ebbe beletartozik olyan lehetőségek kidolgozása, amelyek hozzájárulnak a helyes gyakorlatok szélesebb körű végrehajtásához és meghatározzák a jelenlegi megközelítések hiányosságait.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A fiatalkorúak alkoholfogyasztásának visszaszorítása: helyes gyakorlatok meghatározása és összehangolása különböző témákkal, például a gyermekekre, szüleikre és a kiskereskedelmi dolgozókra irányuló oktatással kapcsolatban. Különösen fontos az alkohol vásárlásához kötött korhatárra vonatkozó rendelkezések betartása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A fiatalkorúak alkoholfogyasztásának visszaszorítása: helyes gyakorlatok meghatározása és összehangolása különböző témákkal, például a gyermekekre, szüleikre és a kiskereskedelmi dolgozókra irányuló oktatással kapcsolatban. Különösen fontos az alkohol vásárlásához kötött korhatárra vonatkozó rendelkezések betartása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A marketingközleményeknek a fogyasztásra gyakorolt hatására irányuló vizsgálat, különösen a fiatalok vonatkozásában, továbbá az önszabályozó mechanizmusok hatékonyságának és átláthatóságuk ellenőrzése.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A marketingközleményeknek a fogyasztásra gyakorolt hatására irányuló vizsgálat, különösen a fiatalok vonatkozásában, továbbá az önszabályozó mechanizmusok hatékonyságának és átláthatóságuk ellenőrzése.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

Tiltott kábítószerek (Melléklet – 2.2.1. pont).

Összhangban az EU kábítószer-ellenes stratégiájával és cselekvési tervével (39), a drogprevenciós és információs programmal (40), valamint a kábítószer-függőséghez társuló egészségkárosodás megelőzéséről és mérsékléséről szóló, 2003. június 18-i 2003/488/EK tanácsi ajánlással (41):

A kábítószerek iránti keresletet csökkentő fellépések kidolgozása, végrehajtása és értékelése, különösen:

| — | A fiatalok első/experimentális kábítószer-használatának megelőzése különböző környezetben, figyelembe véve más egészségi (beleértve a mentális egészséget) és társadalmi (pl. társadalmi kirekesztettség) körülményekkel való összefüggéseket.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A fiatalok első/experimentális kábítószer-használatának megelőzése különböző környezetben, figyelembe véve más egészségi (beleértve a mentális egészséget) és társadalmi (pl. társadalmi kirekesztettség) körülményekkel való összefüggéseket.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A kombinált kábítószer-fogyasztás, különösen a kábítószer és az alkohol együttes fogyasztásának megelőzése, az alkoholos és kábítószeres befolyásoltság alatti vezetés megelőzése, figyelembe véve az e téren folytatott korábbi munkát, a közúti biztonsággal kapcsolatos intézkedések keretében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A kombinált kábítószer-fogyasztás, különösen a kábítószer és az alkohol együttes fogyasztásának megelőzése, az alkoholos és kábítószeres befolyásoltság alatti vezetés megelőzése, figyelembe véve az e téren folytatott korábbi munkát, a közúti biztonsággal kapcsolatos intézkedések keretében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A problematikus viselkedésű kábítószer-használókra irányuló, szelektív és innovatív megelőzési megközelítések, informatikai eszközök alkalmazásával.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A problematikus viselkedésű kábítószer-használókra irányuló, szelektív és innovatív megelőzési megközelítések, informatikai eszközök alkalmazásával.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.3.2.8.   A súlyos és ritka betegségek megelőzése (Melléklet – 2.2.2. pont)

Rák

| — | Kifejezetten a rákos megbetegedésekre vonatkozó mutatók és mérőszámok kifejlesztése az európai rákellenes küzdelemre irányuló fellépések megfelelőbb támogatása érdekében.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Kifejezetten a rákos megbetegedésekre vonatkozó mutatók és mérőszámok kifejlesztése az európai rákellenes küzdelemre irányuló fellépések megfelelőbb támogatása érdekében.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

Ritka betegségek

| — | A ritka betegségekre irányuló európai együttműködés kialakítása, különösen felismerésük, a rájuk vonatkozó információk megosztása, valamint a diagnózis és kezelés terén a határokon átnyúló együttműködés tekintetében, európai referenciahálózatokon keresztül.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A ritka betegségekre irányuló európai együttműködés kialakítása, különösen felismerésük, a rájuk vonatkozó információk megosztása, valamint a diagnózis és kezelés terén a határokon átnyúló együttműködés tekintetében, európai referenciahálózatokon keresztül.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | A Ritka betegségek: kihívás Európa számára című COM(2008) 679 végleges bizottsági közlemény végrehajtása:






  — | a tagállamok lakossági alapú újszülöttkori szűrési gyakorlatainak értékelése, |
| --- | --- | --- |

—

A Ritka betegségek: kihívás Európa számára című COM(2008) 679 végleges bizottsági közlemény végrehajtása:

—

a tagállamok lakossági alapú újszülöttkori szűrési gyakorlatainak értékelése,

| — | a ritka betegségekre vonatkozó információk, diagnózisok és kezelések nyilvántartásba vétele a meglévő európai kezdeményezések (elsősorban az Orphanet) használatával. |
| --- | --- |

—

a ritka betegségekre vonatkozó információk, diagnózisok és kezelések nyilvántartásba vétele a meglévő európai kezdeményezések (elsősorban az Orphanet) használatával.

[Ajánlati felhívás]

| — | Kísérleti referenciahálózatok és információs hálózatok támogatása.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára/működési támogatás] |
| --- | --- |

—

Kísérleti referenciahálózatok és információs hálózatok támogatása.

[Javaslattételi felhívás projektek számára/működési támogatás]

3.3.2.9.   Egészséges környezetek (Melléklet – 2.2.3. pont)

Összhangban az Európai Környezetvédelmi és Egészségügyi Cselekvési Tervvel (42):

| — | A fogyasztási cikkekből – mint például testápolási cikkek, takarítószerek – valamint a környezeti dohányfüstből (ETS) származó legfontosabb beltéri szennyező anyagok kibocsátási mennyiségének meghatározása, valamint információk e termékek tagállami felhasználási jellemzőiről.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

A fogyasztási cikkekből – mint például testápolási cikkek, takarítószerek – valamint a környezeti dohányfüstből (ETS) származó legfontosabb beltéri szennyező anyagok kibocsátási mennyiségének meghatározása, valamint információk e termékek tagállami felhasználási jellemzőiről.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

| — | Az intézkedéseknek a beltéri levegő minőségére és az elektromágneses mezőkre gyakorolt várható hatására vonatkozó vizsgálatok, valamint a környezetvédelmi és egészségügyi szakemberek képzése.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az intézkedéseknek a beltéri levegő minőségére és az elektromágneses mezőkre gyakorolt várható hatására vonatkozó vizsgálatok, valamint a környezetvédelmi és egészségügyi szakemberek képzése.

[Ajánlati felhívás]

| — | Európai egészségvédelmi szellőztetési irányelvek kidolgozása az otthonok, irodák és nyilvános helyek (mint például iskolák, idősek otthona) számára. Ezek az irányelvek segítséget nyújtanak a tagállamoknak a jelenlegi építési előírások és gyakorlat felülvizsgálatához az épületek energiahatékonysága szempontjából.
  [Javaslattételi felhívás projektek számára] |
| --- | --- |

—

Európai egészségvédelmi szellőztetési irányelvek kidolgozása az otthonok, irodák és nyilvános helyek (mint például iskolák, idősek otthona) számára. Ezek az irányelvek segítséget nyújtanak a tagállamoknak a jelenlegi építési előírások és gyakorlat felülvizsgálatához az épületek energiahatékonysága szempontjából.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.3.2.10.   Sérülésmegelőzés (43) (Melléklet – 2.2.4. pont)

A sérülések megelőzéséről és a biztonság elősegítéséről szóló, 2007. május 31-i tanácsi ajánlásban (44) kiemelt hét elsőbbségi terület helyes gyakorlatai terjesztésének megerősítése annak érdekében, hogy az erre irányuló fellépések valamennyi tagállamban lendületet kapjanak.

[Javaslattételi felhívás projektek számára]

3.4.   Az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtésével és terjesztésével kapcsolatos harmadik célkitűzésre vonatkozó elsőbbségi fellépések

3.4.1.   Ismeretek és bevált gyakorlatok cseréje (Melléklet – 3.1.2. pont)

| — | A tagállamok és a programban részt vevő országok között az ismeretek és bevált gyakorlatok kicserélésének támogatása, valamint a technikai segítségnyújtás (ikerintézményi együttműködés, konzultáció) elősegítése.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A tagállamok és a programban részt vevő országok között az ismeretek és bevált gyakorlatok kicserélésének támogatása, valamint a technikai segítségnyújtás (ikerintézményi együttműködés, konzultáció) elősegítése.

[Ajánlati felhívás]

| — | Az egészségügyi technológiák értékelése terén már kiépített szakértelemre támaszkodva az egészségügyi technológiák értékelésére irányuló munka folytatásának és fejlesztésének biztosítása az EU-ban, beleértve a gyógyszerek relatív hatásosságára (RE) vonatkozó erőfeszítéséket.
  [Együttes fellépés] |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi technológiák értékelése terén már kiépített szakértelemre támaszkodva az egészségügyi technológiák értékelésére irányuló munka folytatásának és fejlesztésének biztosítása az EU-ban, beleértve a gyógyszerek relatív hatásosságára (RE) vonatkozó erőfeszítéséket.

[Együttes fellépés]

3.4.2.   Egészségügyi információk gyűjtése, elemzése és terjesztése (Melléklet – 3.2.1. pont)

| — | Az Urban AUDIT Perception Survey városi életminőség-kutatáson keresztül az EU, Horvátország és Törökország 75 városában adatgyűjtés a városban élők egészségi állapotának és jóllétének megítéléséről.
  [Hatáskör átruházása a Regionális Politikai Főigazgatóság részére] |
| --- | --- |

—

Az Urban AUDIT Perception Survey városi életminőség-kutatáson keresztül az EU, Horvátország és Törökország 75 városában adatgyűjtés a városban élők egészségi állapotának és jóllétének megítéléséről.

[Hatáskör átruházása a Regionális Politikai Főigazgatóság részére]

| — | Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság moduljainak (dohányzás, szervek, antimikrobiális rezisztencia, védőoltások, szezonális influenza elleni védőoltás) beemelése a Bizottság közvélemény-kutatási eszközei közé (Eurobarometer).
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság moduljainak (dohányzás, szervek, antimikrobiális rezisztencia, védőoltások, szezonális influenza elleni védőoltás) beemelése a Bizottság közvélemény-kutatási eszközei közé (Eurobarometer).

[Ajánlati felhívás]

3.4.2.1.   Európai egészségügyi információs rendszer (Melléklet – 3.2.1. pont)

| — | Együttes fellépés a kísérleti szakaszú európai egészségügyi vizsgálati felmérés végrehajtása céljából.
  [Együttes fellépés] |
| --- | --- |

—

Együttes fellépés a kísérleti szakaszú európai egészségügyi vizsgálati felmérés végrehajtása céljából.

[Együttes fellépés]

| — | Súlyos vagy krónikus betegségekre és állapotokra (például szív- és érrendszeri megbetegedések, autisztikus spektrum zavarok, neurodegeneratív betegségek/demenciák, valamint szájhigiéné) vonatkozó információkat tároló fenntartható információs rendszerek javítása vagy létrehozása. Megfigyelőhálózatok létrehozása, a regiszterek és a betegek kórházi elbocsátására vonatkozó információk összehangolása, valamint egészségügyi felmérések alkalmazása.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Súlyos vagy krónikus betegségekre és állapotokra (például szív- és érrendszeri megbetegedések, autisztikus spektrum zavarok, neurodegeneratív betegségek/demenciák, valamint szájhigiéné) vonatkozó információkat tároló fenntartható információs rendszerek javítása vagy létrehozása. Megfigyelőhálózatok létrehozása, a regiszterek és a betegek kórházi elbocsátására vonatkozó információk összehangolása, valamint egészségügyi felmérések alkalmazása.

[Ajánlati felhívás]

| — | A Betegségek Nemzetközi Osztályozásának felülvizsgálata.
  [Közvetlen megállapodás a WHO-val/ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A Betegségek Nemzetközi Osztályozásának felülvizsgálata.

[Közvetlen megállapodás a WHO-val/ajánlati felhívás]

| — | A kontakt dermatitisz Európában való előfordulására és morbiditására vonatkozó klinikai adatok összegyűjtése, elemzése és az azokról szóló jelentéstétel.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

A kontakt dermatitisz Európában való előfordulására és morbiditására vonatkozó klinikai adatok összegyűjtése, elemzése és az azokról szóló jelentéstétel.

[Ajánlati felhívás]

| — | Többéves keret az OECD-vel együttműködésben az egészségüggyel, különösen pedig az egészségügyi ellátással kapcsolatos adatok, mutatók és elemzés további fejlesztésére és javítására, támogatva az OECD egészségügyi bizottságának munkáját.
  [Közvetlen támogatási megállapodás az OECD-vel]. |
| --- | --- |

—

Többéves keret az OECD-vel együttműködésben az egészségüggyel, különösen pedig az egészségügyi ellátással kapcsolatos adatok, mutatók és elemzés további fejlesztésére és javítására, támogatva az OECD egészségügyi bizottságának munkáját.

[Közvetlen támogatási megállapodás az OECD-vel].

| — | Többéves keret az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontján keresztül történő tájékoztatás és elemzés kialakítására és fejlesztésére.
  [Közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontjával] |
| --- | --- |

—

Többéves keret az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontján keresztül történő tájékoztatás és elemzés kialakítására és fejlesztésére.

[Közvetlen támogatási megállapodás az Egészségügyi Politikák és Egészségügyi Rendszerek Európai Megfigyelőközpontjával]

| — | Közvetlen támogatási megállapodás a WHO Health Evidence Networkkel (HEN) az egészségügyi információs- és ismeretrendszer támogatására.
  [Közvetlen támogatási megállapodás a WHO-val]. |
| --- | --- |

—

Közvetlen támogatási megállapodás a WHO Health Evidence Networkkel (HEN) az egészségügyi információs- és ismeretrendszer támogatására.

[Közvetlen támogatási megállapodás a WHO-val].

| — | Meghatározott egészségügyi témákkal kapcsolatban a legkorszerűbb adatok, információk, tudományos tények és technikai tanácsok összegyűjtésére szolgáló mechanizmusok létrehozása.
  [Ajánlati felhívás] |
| --- | --- |

—

Meghatározott egészségügyi témákkal kapcsolatban a legkorszerűbb adatok, információk, tudományos tények és technikai tanácsok összegyűjtésére szolgáló mechanizmusok létrehozása.

[Ajánlati felhívás]

3.4.2.2.   Egészségügyi információk terjesztése és alkalmazása (Melléklet – 3.2.2. pont)

| — | Egészségügyi információk terjesztésével és alkalmazásával kapcsolatos tevékenységek:






  — | Az uniós egészségügyi információk felhasználóinak és a felhasználók információs szükségleteinek elemzése. |
| --- | --- | --- |

—

Egészségügyi információk terjesztésével és alkalmazásával kapcsolatos tevékenységek:

—

Az uniós egészségügyi információk felhasználóinak és a felhasználók információs szükségleteinek elemzése.

| — | Kísérleti mechanizmusok a Bizottságon keresztül nyújtott, egészségügyi kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásnak a különböző érdekelt felek általi terjesztése és alkalmazása javítására és ellenőrzésére. |
| --- | --- |

—

Kísérleti mechanizmusok a Bizottságon keresztül nyújtott, egészségügyi kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásnak a különböző érdekelt felek általi terjesztése és alkalmazása javítására és ellenőrzésére.

| — | Az egészségügyi stratégia kulcsfontosságú célkitűzéseihez és prioritásaihoz kapcsolódó egészségügyi információk összefoglalása; a Bizottság kulcsfontosságú javaslatai és fellépései az egészségügy terén, valamint az általános egészségügyi helyzet a tagállamokban. |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi stratégia kulcsfontosságú célkitűzéseihez és prioritásaihoz kapcsolódó egészségügyi információk összefoglalása; a Bizottság kulcsfontosságú javaslatai és fellépései az egészségügy terén, valamint az általános egészségügyi helyzet a tagállamokban.

| — | Az EU közegészségügyi portálja és más IKT-eszközök fejlesztése és kezelése az egészségügyi információk összegyűjtése és terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

—

Az EU közegészségügyi portálja és más IKT-eszközök fejlesztése és kezelése az egészségügyi információk összegyűjtése és terjesztése érdekében.

[Ajánlati felhívás]

| — | Kommunikációs tevékenységek az egészségügy területén, beleértve a következőket:






  — | A 2008–2013-as egészségügyi program: olyan tevékenységek támogatása, amelyek célja a programhatározattal finanszírozott tevékenységek eredményeinek hangsúlyozása. |
| --- | --- | --- |

—

Kommunikációs tevékenységek az egészségügy területén, beleértve a következőket:

—

A 2008–2013-as egészségügyi program: olyan tevékenységek támogatása, amelyek célja a programhatározattal finanszírozott tevékenységek eredményeinek hangsúlyozása.

| — | A 2003–2008-as közegészségügyi program: zárójelentés és a program eredményeinek felhasználása. |
| --- | --- |

—

A 2003–2008-as közegészségügyi program: zárójelentés és a program eredményeinek felhasználása.

| — | Kommunikációs tevékenységek a Bizottságnak az uniós egészségügyi stratégia végrehajtására irányuló szakpolitikai prioritásaival kapcsolatban, beleértve az „Európa a betegekért” kampányt, Európai Egészségügyi Újságírói Díj formájában. |
| --- | --- |

—

Kommunikációs tevékenységek a Bizottságnak az uniós egészségügyi stratégia végrehajtására irányuló szakpolitikai prioritásaival kapcsolatban, beleértve az „Európa a betegekért” kampányt, Európai Egészségügyi Újságírói Díj formájában.

[Ajánlati felhívás]

3.4.3.   Elemzés és jelentéstétel (Melléklet – 3.2.3. pont)

| — | Intézkedések:






  — | Az egészség jelentőségének vizsgálata más szakpolitikák és témák vonatkozásában, mint például a lisszaboni menetrend, társadalmi kérdések, gazdasági növekedés és fenntartható fejlődés, fogyasztók, regionális fejlődés és kohézió, környezetvédelem, közlekedés és oktatás. |
| --- | --- | --- |

—

Intézkedések:

—

Az egészség jelentőségének vizsgálata más szakpolitikák és témák vonatkozásában, mint például a lisszaboni menetrend, társadalmi kérdések, gazdasági növekedés és fenntartható fejlődés, fogyasztók, regionális fejlődés és kohézió, környezetvédelem, közlekedés és oktatás.

| — | Jelentéstétel négy kulcsfontosságú egészségügyi kérdésről: a férfiak egészségi állapota, az izom- és csontrendszeri betegségek, a szív- és érrendszeri megbetegedések és a gyermekek (1–12 éves kor) egészségi állapota. |
| --- | --- |

—

Jelentéstétel négy kulcsfontosságú egészségügyi kérdésről: a férfiak egészségi állapota, az izom- és csontrendszeri betegségek, a szív- és érrendszeri megbetegedések és a gyermekek (1–12 éves kor) egészségi állapota.

[Ajánlati felhívás]

---

(1)  Indikatív összeg, melyet a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia.

(2)  Indikatív összeg: a jelzett érték a maximális összeg; a valós érték az EGT/EFTA-országok, valamint a tagjelölt országok által fizetett tényleges összeg függvénye.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(5)  2008/721/EK bizottsági határozat (HL L 241., 2008.9.10., 21. o.)

(6)  A Bizottság 2005. március 15-i határozata az Európai Közösségek általános költségvetésének (bizottsági szakasz) végrehajtására vonatkozó belső szabályokról.

(7)  Lásd: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  A Tanács 2002. szeptember 30-i 2002/834/EK határozata az Európai Kutatási Térség integrálása és megerősítése (2002–2006) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program elfogadásáról, HL L 294., 2002.10.29., 1. o. FP6 közegészségügyhöz kapcsolódó projektek a Szakpolitikák tudományos támogatása keretében – CORDIS-weboldal: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Lásd: http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm – COM(2007) 630 végleges, 2007.10.23.

(10)  A 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 268., 1998.10.3., 1. o.).

(11)  Az egészségügyi program keretében benyújtott javaslatok nem lehetnek átfedésben azokkal, amelyek az ECDC hatáskörébe tartoznak. Az ECDC stratégiai többéves programja (2007–2013) a következő internetcímen található: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Az Egészségügyi Bizottság 2008–2013-ra vonatkozó prioritásai az alábbi internetcímen olvashatók: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  További információk a következő honlapon találhatók: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Lásd a WHO-nak a kanyaró és rubeola felszámolására vonatkozó tervét: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Lásd a szezonális influenza elleni vakcinázásra vonatkozó WHO-állásfoglalást: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf)

(16)  Lásd az ECDC tudományos ajánlását a gyermekek szezonális influenza elleni vakcinázásával kapcsolatban: (http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf). A HPV-re vonatkozó tudományos tanácsadás: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. A szezonális influenzára vonatkozó tudományos tanácsadás: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Lásd az alábbiakban: megbeszélés a vakcinázási stratégiáról.

(18)  Lásd az Európa-honlapot: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  A Közös Kutatóközpont kutatómunkát végző támogató szervezet, amely az Európai Bizottság szerves része. A Közös Kutatóközpont tudományos tanácsadást nyújt, valamint rendelkezésre bocsátja technikai ismereteit számos uniós szakpolitika, így az egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos terület támogatása érdekében. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  Az EU kommunikációs szakembereinek hálózata a HSC keretében működik. Feladatai közé tartozik az egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos válságkommunikáció, beleértve a kommunikációs felkészültség kérdéseit. A hálózat munkájához tartozik még a kockázatkezelésről szóló kommunikáció, amely magában foglalja a válsághelyzetben alkalmazott reaktív kommunikációt (pl. internetes publikációhoz való hozzájárulás előkészítése valamely esemény során, illetve az esemény során felhasználható üzenetek összehangolása).

(22)  2001 novemberében Ottawában rendezték meg a globális egészségbiztonsági kezdeményezés (GHSI) első miniszteri ülését a globális egészségbiztonság kérdéseinek megvitatására. Az Egészségügyi Világszervezet a GHSI technikai tanácsadója, az Európai Bizottság pedig a szervezet tagja. A szakértőkből álló globális egészségbiztonsági akciócsoportot (GHSAG) a globális egészségbiztonság javítására irányuló javaslatok és konkrét intézkedések kidolgozásával bízták meg. A GHSAG emellett válság esetén gyors kommunikációs/gyors reagálású hálózatként is szolgál. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei c., 2007. június 29-i zöld könyv (az egészségügyi szempontokat lásd a 16. oldalon): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:HU:PDF

(24)  Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló fehér könyvre vonatkozó információk az alábbi internetcímeken érhetők el: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  A hivatkozott dokumentum az ECDC-nek a tuberkulózisra vonatkozó cselekvési terve: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Lásd még a tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozatot: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  A WHO európai régiójának 18 magas prioritású országában a tuberkulózis terjedésének megállítására irányuló terv: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Lásd az ECDC-nek az EU tagállamaiban, valamint az EGT/EFTA-országokban a fertőző betegségek jelenlegi helyzetéről szóló jelentése 107–115. oldalát: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Nemzetközi egészségügyi rendszabályok 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  HL L 21., 2000.1.26., 32. o.

(30)  HL L 117., 2008.5.1., 40. o.

(31)  A Tanács 2001. november 15-i 2002/77/EK ajánlása az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról. (HL L 34., 2002.2.5., 13. o.)

A Bizottság 2005. december 22-i jelentése a Tanácsnak az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló 2002/77/EK tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapján: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  lásd http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – (COM(2005) 654 végleges, 2005.12.15.).

(36)  Zöld könyv: „A népesség mentális egészségének előmozdítása. Az Európai Unió mentális egészségügyi stratégiájának céljából” (COM(2005) 484 végleges, 2005.10.14.).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  2006. október 24-i COM(2006) 625.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  HL L 165., 2003.7.3., 31. o.

(42)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Az Európai Környezetvédelmi és Egészségügyi Cselekvési Terv 2004–2010 (COM(2004) 416 végleges, 2004.6.9.).

(43)  Az alkohollal kapcsolatos károk (lásd a fentiekben) csökkentése érdekében végrehajtott tevékenységek, különösen az ittas vezetés visszaszorítására irányulók, szintén hozzájárulnak a sérülésmegelőzéshez.

(44)  HL C 164., 2007.7.18., 1. o.

---

II. MELLÉKLET

Az egészségügyre vonatkozó második közösségi program (2008–2013) keretében megvalósuló fellépésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó általános elvek és kiválasztási, odaítélési és egyéb kritériumok

JAVASLATTÉTELI FELHÍVÁS PROJEKTEK SZÁMÁRA

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1350/2007/EK határozata 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja

Ez a dokumentum csak a második egészségügyi program egyedi cselekvéseinek támogatásokon keresztül történő társfinanszírozására alkalmazandó, projektekre irányuló javaslattételi felhívásokat követően.

1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

1.   A második egészségügyi program végrehajtásának referenciadokumentumai a költségvetési rendelet és annak végrehajtási szabályai.

2.   A támogatásoknak meg kell felelniük az alábbi alapelveknek:

| — | Társfinanszírozási szabály: a közösségi finanszírozástól eltérő forrásból származó, külső társfinanszírozás szükséges, a kedvezményezett saját forrásaiból vagy harmadik felek pénzügyi forrásaiból. A harmadik felektől származó természetbeni hozzájárulásokat akkor lehet társfinanszírozásnak tekinteni, ha szükségesnek vagy megfelelőnek ítélték azokat (a költségvetési rendelet 113. cikke és a végrehajtási szabályok 172. cikke). |
| --- | --- |

—

Társfinanszírozási szabály: a közösségi finanszírozástól eltérő forrásból származó, külső társfinanszírozás szükséges, a kedvezményezett saját forrásaiból vagy harmadik felek pénzügyi forrásaiból. A harmadik felektől származó természetbeni hozzájárulásokat akkor lehet társfinanszírozásnak tekinteni, ha szükségesnek vagy megfelelőnek ítélték azokat (a költségvetési rendelet 113. cikke és a végrehajtási szabályok 172. cikke).

| — | A nonprofit szabály: a támogatás célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése a kedvezményezett számára (a költségvetési rendelet 109. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 165. cikke). |
| --- | --- |

—

A nonprofit szabály: a támogatás célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése a kedvezményezett számára (a költségvetési rendelet 109. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 165. cikke).

| — | A nem-visszamenőlegesség szabálya: a finanszírozásra jogosult kiadásoknak a megállapodás aláírása után kell felmerülniük. Kivételes esetekben elfogadható lehet olyan kiadások figyelembevétele, amelyek a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában merültek fel, de annál nem korábban (a költségvetési rendelet 112. cikke). |
| --- | --- |

—

A nem-visszamenőlegesség szabálya: a finanszírozásra jogosult kiadásoknak a megállapodás aláírása után kell felmerülniük. Kivételes esetekben elfogadható lehet olyan kiadások figyelembevétele, amelyek a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában merültek fel, de annál nem korábban (a költségvetési rendelet 112. cikke).

| — | Nem-kumulációs szabály: egy adott kedvezményezett által végrehajtott egy bizonyos fellépés számára pénzügyi évenként csak egy támogatás ítélhető oda (a költségvetési rendelet 111. cikke) (1). |
| --- | --- |

—

Nem-kumulációs szabály: egy adott kedvezményezett által végrehajtott egy bizonyos fellépés számára pénzügyi évenként csak egy támogatás ítélhető oda (a költségvetési rendelet 111. cikke) (1).

3.   A fellépésekre vonatkozó javaslatokat (projekteket) három kritériumkategória alapján értékelik:

| — | a kizárás és támogathatóság kritériumai, a kérelmező jogosultságának értékelésére – a költségvetési rendelet 114. cikke, |
| --- | --- |

—

a kizárás és támogathatóság kritériumai, a kérelmező jogosultságának értékelésére – a költségvetési rendelet 114. cikke,

| — | a kiválasztás kritériumai, a kérelmezőnek a javasolt fellépés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és működési kapacitásának értékelésére – a költségvetési rendelet 115. cikke, |
| --- | --- |

—

a kiválasztás kritériumai, a kérelmezőnek a javasolt fellépés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és működési kapacitásának értékelésére – a költségvetési rendelet 115. cikke,

| — | a támogatás odaítélésének kritériumai, a javaslat minőségének értékelésére, figyelembe véve annak költségét. |
| --- | --- |

—

a támogatás odaítélésének kritériumai, a javaslat minőségének értékelésére, figyelembe véve annak költségét.

E három kritériumkategóriát egymást követően veszik figyelembe az értékelési eljárás során. Az olyan projekteket, amelyek nem teljesítik az egyik kategória követelményeit, a következő értékelési szakaszban nem veszik figyelembe és elutasítják.

4.   A második egészségügyi program vonatkozásában azok a projektek kapnak elsőbbséget,

| — | amelyek a jelenlegi helyzethez viszonyítva innovatív jellegűek és nem ismétlődő természetűek, |
| --- | --- |

—

amelyek a jelenlegi helyzethez viszonyítva innovatív jellegűek és nem ismétlődő természetűek,

| — | amelyek európai szinten többletértéket nyújtanak a közegészségügy területén: a projekteknek megfelelő méretgazdaságosságot kell biztosítaniuk, magukban foglalva megfelelő számú, a tervezet alkalmazási körével kapcsolatos támogatható országot, és máshol megismételhetőnek kell lenniük, |
| --- | --- |

—

amelyek európai szinten többletértéket nyújtanak a közegészségügy területén: a projekteknek megfelelő méretgazdaságosságot kell biztosítaniuk, magukban foglalva megfelelő számú, a tervezet alkalmazási körével kapcsolatos támogatható országot, és máshol megismételhetőnek kell lenniük,

| — | amelyek hozzájárulnak a közösségi politikák kidolgozásához a közegészségügy területén és támogatást nyújtanak számukra, |
| --- | --- |

—

amelyek hozzájárulnak a közösségi politikák kidolgozásához a közegészségügy területén és támogatást nyújtanak számukra,

| — | amelyek kellő figyelmet fordítanak a hatékony irányítási struktúrára, a világos értékelési folyamatra és a várt eredmények pontos leírására, |
| --- | --- |

—

amelyek kellő figyelmet fordítanak a hatékony irányítási struktúrára, a világos értékelési folyamatra és a várt eredmények pontos leírására,

| — | amelyekben szerepel az eredmények európai szinten megvalósuló felhasználásának és megfelelő célcsoportok számára történő terjesztésének terve. |
| --- | --- |

—

amelyekben szerepel az eredmények európai szinten megvalósuló felhasználásának és megfelelő célcsoportok számára történő terjesztésének terve.

2.   A KIZÁRÁS ÉS TÁMOGATHATÓSÁG KRITÉRIUMAI

1.   A kérelmezőket a következő esetekben kizárják a második egészségügyi program odaítélési eljárásában való részvételből:

| a) | ha csődbe jutottak vagy felszámolási eljárás alatt állnak, bírósági eljárás folyik ellenük, hitelezőkkel való egyezségkötésre irányuló eljárás alatt állnak, gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, ezen ügyeket érintő eljárások tárgyát képezik, vagy a nemzeti jogszabályokban vagy rendelkezésekben előírt hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak; |
| --- | --- |

a)

ha csődbe jutottak vagy felszámolási eljárás alatt állnak, bírósági eljárás folyik ellenük, hitelezőkkel való egyezségkötésre irányuló eljárás alatt állnak, gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, ezen ügyeket érintő eljárások tárgyát képezik, vagy a nemzeti jogszabályokban vagy rendelkezésekben előírt hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;

| b) | szakmai magatartásukkal kapcsolatos jogsértés miatt jogerős ítélettel elmarasztalták őket; |
| --- | --- |

b)

szakmai magatartásukkal kapcsolatos jogsértés miatt jogerős ítélettel elmarasztalták őket;

| c) | súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, ami a szerződő hatóság által ellenőrizhető módon bizonyított; |
| --- | --- |

c)

súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, ami a szerződő hatóság által ellenőrizhető módon bizonyított;

| d) | nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy az engedélyezésre jogosult tisztviselő országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell; |
| --- | --- |

d)

nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy az engedélyezésre jogosult tisztviselő országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;

| e) | csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, a Közösségek pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben; |
| --- | --- |

e)

csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, a Közösségek pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben;

| f) | jelenleg a költségvetési rendelet 96. cikkének (1) bekezdésében említett közigazgatási szankció vonatkozik rájuk; |
| --- | --- |

f)

jelenleg a költségvetési rendelet 96. cikkének (1) bekezdésében említett közigazgatási szankció vonatkozik rájuk;

| g) | jogellenes támogatásban részesültek, amelyre vonatkozóan a Bizottság beszedési utalványt érintő negatív határozatot hozott, a támogatás pedig nem került visszafizetésre az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 14. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

g)

jogellenes támogatásban részesültek, amelyre vonatkozóan a Bizottság beszedési utalványt érintő negatív határozatot hozott, a támogatás pedig nem került visszafizetésre az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 14. cikkével összhangban.

Bizonyíték: A kérelmezőknek megfelelően aláírt és keltezett, eskü alatt tett nyilatkozatot kell benyújtaniuk, amelyben kijelentik, hogy a fentiekben felsorolt helyzetek egyike sem vonatkozik rájuk.

2.   Azokat a pályázatokat, amelyek a kézhezvételi határidő után érkeznek, valamint a hiányos vagy a javaslattételi felhívásban megállapított formai követelményeket be nem tartó pályázatokat kizárják a második egészségügyi programban való részvételből, a végrehajtási szabályokról szóló rendelet 178. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, nyilvánvaló gépelési hibák kivételével.

Minden kérelemnek hiánytalannak kell lennie, és legalább a következő dokumentumokat kell tartalmaznia:

| — | a fő partner és a társult partnerek igazgatási adatai, |
| --- | --- |

—

a fő partner és a társult partnerek igazgatási adatai,

| — | a projekt technikai leírása, |
| --- | --- |

—

a projekt technikai leírása,

| — | a projekt teljes költségvetése és a közösségi társfinanszírozás kért szintje. |
| --- | --- |

—

a projekt teljes költségvetése és a közösségi társfinanszírozás kért szintje.

Bizonyíték: A kérelem tartalma.

3.   Azon fellépéseket, amelyek már a támogatás iránti kérelem bejegyzésének dátuma előtt elkezdődtek, kizárják a közegészségügyi programban való részvételből.

Bizonyíték: A cselekvés tervezett kezdési dátumát és időtartamát meg kell határozni a támogatás iránti kérelemben.

3.   KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK

Csak a kizárási kritériumok követelményeinek megfelelő javaslatok jogosultak az értékelésre. A következő kiválasztási kritériumok mindegyikét teljesíteni kell.

1.   Pénzügyi kapacitás

A kérelmezőknek stabil és kielégítő finanszírozási forrásokkal kell rendelkezniük tevékenységük fenntartásához abban az időszakban, amikor tevékenységüket véghezviszik, valamint a társfinanszírozásban való részvételhez.

Bizonyíték: A kérelmezőknek be kell nyújtaniuk az elmúlt két teljes pénzügyi évre vonatkozó eredménykimutatást és mérleget.

A pénzügyi kapacitás ellenőrzése nem vonatkozik a köztestületekre, a kormányközi megállapodások által létrehozott nemzetközi közszervezetekre vagy az ez utóbbiak által létrehozott szakosodott ügynökségekre.

2.   Működési kapacitás

A kérelmezőnek rendelkeznie kell a javasolt fellépés elvégzéséhez megkövetelt szakmai erőforrásokkal, kompetenciákkal és szakképesítésekkel.

Bizonyíték: A kérelmezőknek be kell nyújtaniuk a szervezet legfrissebb éves tevékenységi jelentését, beleértve a részletes működési, pénzügyi és műszaki adatokat, valamint a projektben részt vevő szervezetekben dolgozó megfelelő alkalmazottak szakmai életrajzát.

3.   A Bizottság kérésére benyújtandó kiegészítő dokumentumok

Kérésre a kérelmezőknek egy engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló által készített külső könyvvizsgálói jelentést kell benyújtaniuk, amely igazolja az utolsó pénzügyi év hozzáférhető elszámolásait, és amely értékelést nyújt a kérelmező pénzügyi életképességéről.

4.   ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK

Csak a kizárási és kiválasztási kritériumok követelményeinek megfelelő projektek jogosultak a további értékelésre a következő, a támogatás odaítélésére vonatkozó kritériumok alapján.

1.   A projekt szakpolitikai és kontextuális helytállósága (40 pont, küszöbérték: 20 pont)

| a) | A projekt hozzájárulása a második egészségügyi programhoz és éves munkatervéhez a célkitűzések és prioritások teljesítésének tekintetében (8 pont). |
| --- | --- |

a)

A projekt hozzájárulása a második egészségügyi programhoz és éves munkatervéhez a célkitűzések és prioritások teljesítésének tekintetében (8 pont).

| b) | Stratégiai helytállóság az uniós egészségügyi stratégiához (3) viszonyított jelentőség, valamint a meglévő egészségügyi ismeretekhez való várható hozzájárulások és egészségügyi vonatkozások tekintetében (8 pont). |
| --- | --- |

b)

Stratégiai helytállóság az uniós egészségügyi stratégiához (3) viszonyított jelentőség, valamint a meglévő egészségügyi ismeretekhez való várható hozzájárulások és egészségügyi vonatkozások tekintetében (8 pont).

| c) | Európai szintű többletérték a közegészségügy területén (8 pont):






  — | A célcsoportokra gyakorolt hatás, hosszú távú hatás és potenciális multiplikáló hatások, mint például megismételhető, átruházható és fenntartható tevékenységek, |
| --- | --- | --- |

c)

Európai szintű többletérték a közegészségügy területén (8 pont):

—

A célcsoportokra gyakorolt hatás, hosszú távú hatás és potenciális multiplikáló hatások, mint például megismételhető, átruházható és fenntartható tevékenységek,

| — | A releváns uniós szakpolitikákhoz és más programokhoz nyújtott hozzájárulás, az azokkal való kiegészítő jelleg, együttműködés és összeegyeztethetőség. |
| --- | --- |

—

A releváns uniós szakpolitikákhoz és más programokhoz nyújtott hozzájárulás, az azokkal való kiegészítő jelleg, együttműködés és összeegyeztethetőség.

| d) | A földrajzi hatókör helytállósága (8 pont)
  A kérelmezőknek biztosítaniuk kell, hogy a projekt földrajzi lefedettsége megfelelő annak célkitűzései tekintetében, kifejtve a támogatható országok partneri szerepét és a projekt forrásainak vagy az általuk képviselt célcsoportoknak a helytállóságát.
  A nemzeti vagy szubnacionális vetületű javaslatokat (azaz amelyek csak egy támogatható országot vagy egy adott ország régióját foglalják magukban) elutasítják. |
| --- | --- |

d)

A földrajzi hatókör helytállósága (8 pont)

A kérelmezőknek biztosítaniuk kell, hogy a projekt földrajzi lefedettsége megfelelő annak célkitűzései tekintetében, kifejtve a támogatható országok partneri szerepét és a projekt forrásainak vagy az általuk képviselt célcsoportoknak a helytállóságát.

A nemzeti vagy szubnacionális vetületű javaslatokat (azaz amelyek csak egy támogatható országot vagy egy adott ország régióját foglalják magukban) elutasítják.

| e) | A projekt szociális, kulturális és politikai összefüggéseknek való megfelelése (8 pont)
  A kérelmezőknek rá kell mutatniuk, hogy milyen kapcsolat áll fenn a projekt és az adott országok, illetve az érintett specifikus területek helyzete között, biztosítva a tervezett fellépések és a célcsoportok kultúrája és nézetei közötti összeegyeztethetőséget. |
| --- | --- |

e)

A projekt szociális, kulturális és politikai összefüggéseknek való megfelelése (8 pont)

A kérelmezőknek rá kell mutatniuk, hogy milyen kapcsolat áll fenn a projekt és az adott országok, illetve az érintett specifikus területek helyzete között, biztosítva a tervezett fellépések és a célcsoportok kultúrája és nézetei közötti összeegyeztethetőséget.

2.   A projekt technikai minősége (30 pont, küszöbérték: 15 pont)

| a) | Tudományos alap (6 pont)
  A kérelmezőknek ismertetniük kell a problémaelemzést, és világosan le kell írniuk a javasolt intézkedések tényezőit, hatását, hatékonyságát és alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

a)

Tudományos alap (6 pont)

A kérelmezőknek ismertetniük kell a problémaelemzést, és világosan le kell írniuk a javasolt intézkedések tényezőit, hatását, hatékonyságát és alkalmazhatóságát.

| b) | A tartalom meghatározása (6 pont)
  A kérelmezőknek világosan le kell írniuk a célokat és célkitűzéseket, a célcsoportokat, beleértve a releváns földrajzi tényezőket, a módszereket, a várható hatásokat és eredményeket; |
| --- | --- |

b)

A tartalom meghatározása (6 pont)

A kérelmezőknek világosan le kell írniuk a célokat és célkitűzéseket, a célcsoportokat, beleértve a releváns földrajzi tényezőket, a módszereket, a várható hatásokat és eredményeket;

| c) | Innovatív jelleg, műszaki komplementaritás és a meglévő, uniós szintű fellépések megkettőzésének elkerülése (6 pont)
  A kérelmezőknek világosan meg kell határozniuk, milyen előrehaladást szándékozik a projekt elérni az adott területen a tudomány jelenlegi állásához viszonyítva, és biztosítaniuk kell, hogy nem lesznek sem megkettőzések, sem részleges vagy teljes átfedések a projektek és az európai, illetve nemzetközi szinten már elvégzett fellépések között. |
| --- | --- |

c)

Innovatív jelleg, műszaki komplementaritás és a meglévő, uniós szintű fellépések megkettőzésének elkerülése (6 pont)

A kérelmezőknek világosan meg kell határozniuk, milyen előrehaladást szándékozik a projekt elérni az adott területen a tudomány jelenlegi állásához viszonyítva, és biztosítaniuk kell, hogy nem lesznek sem megkettőzések, sem részleges vagy teljes átfedések a projektek és az európai, illetve nemzetközi szinten már elvégzett fellépések között.

| d) | Értékelési stratégia (6 pont)
  A kérelmezőknek világosan el kell magyarázniuk a javasolt módszerek és kiválasztott mutatók típusát és megfelelőségét. |
| --- | --- |

d)

Értékelési stratégia (6 pont)

A kérelmezőknek világosan el kell magyarázniuk a javasolt módszerek és kiválasztott mutatók típusát és megfelelőségét.

| e) | Terjesztési stratégia (6 pont)
  A kérelmezőknek világosan szemléltetniük kell a tervezett stratégia és a javasolt módszertan megfelelőségét az eredmények átruházhatóságának és a terjesztés fenntarthatóságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

e)

Terjesztési stratégia (6 pont)

A kérelmezőknek világosan szemléltetniük kell a tervezett stratégia és a javasolt módszertan megfelelőségét az eredmények átruházhatóságának és a terjesztés fenntarthatóságának biztosítása érdekében.

3.   A projektirányítás minősége és a költségvetés (30 pont, küszöbérték: 15 pont)

| a) | A projekt tervezése és szervezése (5 pont)
  A kérelmezőknek be kell mutatniuk a végrehajtandó tevékenységeket, a menetrendet és jelentős eseményeket, az elérendő célokat, a feladatok jellegét és felosztását, valamint a kockázatelemzést. |
| --- | --- |

a)

A projekt tervezése és szervezése (5 pont)

A kérelmezőknek be kell mutatniuk a végrehajtandó tevékenységeket, a menetrendet és jelentős eseményeket, az elérendő célokat, a feladatok jellegét és felosztását, valamint a kockázatelemzést.

| b) | Szervezési kapacitás (5 pont)
  A kérelmezőknek be kell mutatniuk az irányítási struktúrát, a személyzet képesítését, a hatásköröket, a belső kommunikációt, a döntéshozatalt, a nyomon követést és felügyeletet. |
| --- | --- |

b)

Szervezési kapacitás (5 pont)

A kérelmezőknek be kell mutatniuk az irányítási struktúrát, a személyzet képesítését, a hatásköröket, a belső kommunikációt, a döntéshozatalt, a nyomon követést és felügyeletet.

| c) | A partnerség minősége (5 pont)
  A kérelmezőknek be kell mutatniuk a tervezett partnerségek kiterjedését, szerepét és hatásköreit, a különböző partnerek közötti kapcsolatokat, a különféle projektpartnerek szinergiáját és kiegészítő jellegét, valamint a hálózati struktúrát. |
| --- | --- |

c)

A partnerség minősége (5 pont)

A kérelmezőknek be kell mutatniuk a tervezett partnerségek kiterjedését, szerepét és hatásköreit, a különböző partnerek közötti kapcsolatokat, a különféle projektpartnerek szinergiáját és kiegészítő jellegét, valamint a hálózati struktúrát.

| d) | Kommunikációs stratégia (5 pont)
  A kérelmezőknek ismertetniük kell a kommunikációs stratégia tervezését, célcsoportjait, a használt csatornák megfelelőségét, valamint az uniós társfinanszírozás ismertségét. |
| --- | --- |

d)

Kommunikációs stratégia (5 pont)

A kérelmezőknek ismertetniük kell a kommunikációs stratégia tervezését, célcsoportjait, a használt csatornák megfelelőségét, valamint az uniós társfinanszírozás ismertségét.

| e) | Teljes és részletes költségvetés, a pénzügyi igazgatást beleérve (10 pont, küszöbérték: 5 pont).
  A kérelmezőknek biztosítaniuk kell, hogy a költségvetés releváns, megfelelő, kiegyensúlyozott és következetes legyen mind önmagában, mind a partnerek között, mind pedig a projekt specifikus célkitűzései szempontjából. A költségvetést minimális ésszerű szinten kell felosztani a partnerek között, kerülve a túlzott feldarabolást.
  A kérelmezőknek be kell mutatniuk a pénzügyi folyamatokat, a kötelezettségeket, a jelentési eljárásokat és ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

e)

Teljes és részletes költségvetés, a pénzügyi igazgatást beleérve (10 pont, küszöbérték: 5 pont).

A kérelmezőknek biztosítaniuk kell, hogy a költségvetés releváns, megfelelő, kiegyensúlyozott és következetes legyen mind önmagában, mind a partnerek között, mind pedig a projekt specifikus célkitűzései szempontjából. A költségvetést minimális ésszerű szinten kell felosztani a partnerek között, kerülve a túlzott feldarabolást.

A kérelmezőknek be kell mutatniuk a pénzügyi folyamatokat, a kötelezettségeket, a jelentési eljárásokat és ellenőrzéseket.

Azokat a projekteket, amelyek nem érik el a küszöbértéket, elutasítják.

Az értékelést követően a finanszírozásra ajánlott javaslatok a szerzett pontszámok szerinti sorrendben listára kerülnek. A költségvetési lehetőségek függvényében a rangsor legelejére kerülő javaslatok társfinanszírozásban részesülnek. A fennmaradó, társfinanszírozásra ajánlott javaslatok tartaléklistára kerülnek.

---

(1)  Ez azt jelenti, hogy egy kérelmező által támogatásra benyújtott egyedi fellépést a Bizottság egy évben csak egyszer hagyhat jóvá társfinanszírozás céljából, tekintet nélkül a fellépés időtartamára.

(2)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(3)  COM(2007) 630 végleges; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

III. MELLÉKLET

Az úti- és tartózkodási költségek támogathatósága

Ezek az útmutatások az úti- és tartózkodási költségek visszatérítése vonatkozásában alkalmazandók a következő esetekben:

| — | a támogatásban részesülő (fő és társult) kedvezményezettek által foglalkoztatott személyzet, valamint a kedvezményezett által a munkacsoportban való részvételre felkért szakértők költségei, |
| --- | --- |

—

a támogatásban részesülő (fő és társult) kedvezményezettek által foglalkoztatott személyzet, valamint a kedvezményezett által a munkacsoportban való részvételre felkért szakértők költségei,

| — | amennyiben e költségekről a szolgáltatási szerződés külön rendelkezik. |
| --- | --- |

—

amennyiben e költségekről a szolgáltatási szerződés külön rendelkezik.

1.   Átalányjellegű díjtérítés fedezi a kiküldetés során felmerülő valamennyi tartózkodási költséget, köztük a szállodai és éttermi kiadásokat és a helyi közlekedési költségeket (taxi és/vagy tömegközlekedés). A térítés a kiküldetés minden napja után jár olyan kiküldetések esetében, amelyek során a kiküldött szokásos munkahelyétől legalább 100 km-es távolságra utazik. A napidíj összege a kiküldetés helyszínéül szolgáló ország függvényében változik. A díjtétel nagysága a napidíj és a legmagasabb szállodaköltség összege, a módosított C(2004) 1313 bizottsági határozatban (1) meghatározottaknak megfelelően.

2.   Abban az esetben, ha a kiküldetés helyszíne nem az Európai Unió 27 tagállamának, a csatlakozó és tagjelölt országok vagy az EFTA/EGT-országok egyike, a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség. A hozzájárulás a kiküldetés célkitűzéseinek, költségének és indokainak függvénye.

3.   Az útiköltségek visszatérítésére az alábbi feltételek teljesülése esetén nyílik lehetőség:

| — | legrövidebb és legolcsóbb útvonal, |
| --- | --- |

—

legrövidebb és legolcsóbb útvonal,

| — | az ülés helyszíne és a rendes munkahely közötti távolság legalább 100 km, |
| --- | --- |

—

az ülés helyszíne és a rendes munkahely közötti távolság legalább 100 km,

| — | vasút: első osztály, |
| --- | --- |

—

vasút: első osztály,

| — | repülőút: turistaosztály, kivéve abban az esetben, ha létezik ennél alacsonyabb viteldíj (pl. Apex); repülőutat csak olyan menettérti utazások esetében lehet igénybe venni, ahol az oda-vissza út meghaladja a 800 km-t, |
| --- | --- |

—

repülőút: turistaosztály, kivéve abban az esetben, ha létezik ennél alacsonyabb viteldíj (pl. Apex); repülőutat csak olyan menettérti utazások esetében lehet igénybe venni, ahol az oda-vissza út meghaladja a 800 km-t,

| — | gépkocsi: térítés a megfelelő első osztályú vasúti utazás költségeinek alapján. |
| --- | --- |

—

gépkocsi: térítés a megfelelő első osztályú vasúti utazás költségeinek alapján.

---

(1)  A Bizottság 2004. április 7-i határozata az Európai Bizottság tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kiküldetéseire vonatkozó útmutató elfogadását szolgáló általános végrehajtási rendelkezésekről.

---

IV. MELLÉKLET

Az egészségügyre vonatkozó második közösségi program (2008–2013) keretében megvalósuló együttes fellépésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás kritériumai

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1350/2007/EK határozata 4. cikkének (3) bekezdése

1.   A KIZÁRÁS ÉS TÁMOGATHATÓSÁG KRITÉRIUMAI

Az együttes fellépéseket a következő köztestületekkel vagy nem kormányzati szervekkel lehet végrehajtani:

| — | amelyek nonprofit és ipari, kereskedelmi, üzleti vagy más összeférhetetlen érdekektől független szervezetek, |
| --- | --- |

—

amelyek nonprofit és ipari, kereskedelmi, üzleti vagy más összeférhetetlen érdekektől független szervezetek,

| — | amelyek fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása, |
| --- | --- |

—

amelyek fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása,

| — | amelyeket a második egészségügyi közösségi programban részt vevő ország átlátható eljárás útján választott ki, |
| --- | --- |

—

amelyeket a második egészségügyi közösségi programban részt vevő ország átlátható eljárás útján választott ki,

| — | amelyek nem rendelkeznek olyan általános célkitűzéssel, amely közvetlenül vagy közvetve ellentmond az Európai Unió politikáinak vagy nem megfelelő képzettel hozható kapcsolatba, |
| --- | --- |

—

amelyek nem rendelkeznek olyan általános célkitűzéssel, amely közvetlenül vagy közvetve ellentmond az Európai Unió politikáinak vagy nem megfelelő képzettel hozható kapcsolatba,

| — | amelyek a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról, |
| --- | --- |

—

amelyek a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról,

| — | amelyek nincsenek a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében szereplő kizárási helyzetek egyikében sem. |
| --- | --- |

—

amelyek nincsenek a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében szereplő kizárási helyzetek egyikében sem.

2.   KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK

A kiválasztási kritériumok lehetővé teszik a kérelmezőnek a javasolt munkaprogram teljesítéséhez szükséges pénzügyi helyzete és működési kapacitása felmérését.

A kérelmezőknek rendelkezniük kell a javasolt cselekvés elvégzéséhez megkövetelt szakmai erőforrásokkal, kompetenciákkal és szakképesítésekkel.

A kérelmezőknek megfelelő finanszírozási forrásokkal kell rendelkezniük tevékenységük fenntartásához abban az időszakban, amikor tevékenységüket véghezviszik, valamint a társfinanszírozásban való részvételhez.

A kérelmezőknek be kell nyújtani az alábbiakat:

| — | A kiadások világos, kimerítő és kellően részletes becsült költségvetése a közös projektben részt vevő egyes testületek által elvégzendő tevékenységekhez kapcsolódva. |
| --- | --- |

—

A kiadások világos, kimerítő és kellően részletes becsült költségvetése a közös projektben részt vevő egyes testületek által elvégzendő tevékenységekhez kapcsolódva.

| — | Nyilatkozat a rendelkezésre álló, szükséges saját pénzügyi forrásokról, amelyek fedezik a közösségi hozzájárulásból nem támogatott költségeket, valamint határozat saját forrásai mozgósításáról a szükséges közösségi pénzügyi támogatás elmaradása esetén. |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat a rendelkezésre álló, szükséges saját pénzügyi forrásokról, amelyek fedezik a közösségi hozzájárulásból nem támogatott költségeket, valamint határozat saját forrásai mozgósításáról a szükséges közösségi pénzügyi támogatás elmaradása esetén.

| — | Azon legutolsó pénzügyi év éves számláinak másolata, amelyre vonatkozóan a számlákat lezárták a pályázat benyújtását megelőzően (nonprofit testületek esetében, az állami testületek kivételével). |
| --- | --- |

—

Azon legutolsó pénzügyi év éves számláinak másolata, amelyre vonatkozóan a számlákat lezárták a pályázat benyújtását megelőzően (nonprofit testületek esetében, az állami testületek kivételével).

Az együttes fellépés résztvevői olyan testületek, amelyek számára a tagállamok közegészségügyi tevékenységeket jelöltek ki, a javaslattételi felhívásban szereplő területeknek megfelelően.

3.   ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK

| — | A fellépés hozzájárulása a második közösségi egészségügyi programhoz és éves munkatervéhez a célkitűzések és prioritások teljesítésének tekintetében. |
| --- | --- |

—

A fellépés hozzájárulása a második közösségi egészségügyi programhoz és éves munkatervéhez a célkitűzések és prioritások teljesítésének tekintetében.

| — | Az együttműködési tevékenység potenciális előnyei az érintett területen már létező ismeretekhez való várható hozzájárulás vagy fokozott hatékonyság tekintetében. |
| --- | --- |

—

Az együttműködési tevékenység potenciális előnyei az érintett területen már létező ismeretekhez való várható hozzájárulás vagy fokozott hatékonyság tekintetében.

| — | Megfelelő számú tagállam részvétele, amely biztosítja, hogy a fellépés földrajzi lefedettsége megfelelő annak célkitűzései tekintetében, kifejtve a támogatható országok partneri szerepét és a projekt forrásainak vagy az általuk képviselt célcsoportok relevanciáját. |
| --- | --- |

—

Megfelelő számú tagállam részvétele, amely biztosítja, hogy a fellépés földrajzi lefedettsége megfelelő annak célkitűzései tekintetében, kifejtve a támogatható országok partneri szerepét és a projekt forrásainak vagy az általuk képviselt célcsoportok relevanciáját.

| — | A célkitűzések, munkaterv, szervezés és a várható eredmények és előnyök leírásának, valamint a kommunikációs és terjesztési stratégiáknak az egyértelműsége és minősége. |
| --- | --- |

—

A célkitűzések, munkaterv, szervezés és a várható eredmények és előnyök leírásának, valamint a kommunikációs és terjesztési stratégiáknak az egyértelműsége és minősége.

| — | Az indítványozók kiegyensúlyozott részvétele a tervezett tevékenységekben. |
| --- | --- |

—

Az indítványozók kiegyensúlyozott részvétele a tervezett tevékenységekben.

---

V. MELLÉKLET

Nem kormányzati szervezet vagy szakosodott hálózat működéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás kritériumai

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1350/2007/EK határozata 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja

1.   A KIZÁRÁS ÉS TÁMOGATHATÓSÁG KRITÉRIUMAI

Közösségi pénzügyi hozzájárulás nyújtható nem kormányzati szervezet vagy szakosodott hálózat (a továbbiakban: szervezet) működéséhez, amelyre teljesülnek a következő feltételek:

| — | nonprofit és független ipari, kereskedelmi, üzleti vagy más összeférhetetlen érdekektől, |
| --- | --- |

—

nonprofit és független ipari, kereskedelmi, üzleti vagy más összeférhetetlen érdekektől,

| — | legalább a tagállamok felében rendelkezik tagokkal, |
| --- | --- |

—

legalább a tagállamok felében rendelkezik tagokkal,

| — | földrajzi lefedettsége kiegyensúlyozott, |
| --- | --- |

—

földrajzi lefedettsége kiegyensúlyozott,

| — | fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása, |
| --- | --- |

—

fő célja a program egy vagy több céljának a megvalósítása,

| — | nem rendelkezik olyan általános célkitűzéssel, amely közvetlenül vagy közvetve ellentmond az Európai Unió politikáinak vagy nem megfelelő képzettel hozható kapcsolatba, |
| --- | --- |

—

nem rendelkezik olyan általános célkitűzéssel, amely közvetlenül vagy közvetve ellentmond az Európai Unió politikáinak vagy nem megfelelő képzettel hozható kapcsolatba,

| — | a Bizottság számára kielégítő beszámolót nyújtott tagságáról, belső szabályzatáról és finanszírozási forrásairól, |
| --- | --- |

—

a Bizottság számára kielégítő beszámolót nyújtott tagságáról, belső szabályzatáról és finanszírozási forrásairól,

| — | benyújtotta a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó éves munkatervét, legfrissebb éves tevékenységi jelentését, valamint – ha az rendelkezésre áll – legfrissebb értékelési jelentését, |
| --- | --- |

—

benyújtotta a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó éves munkatervét, legfrissebb éves tevékenységi jelentését, valamint – ha az rendelkezésre áll – legfrissebb értékelési jelentését,

| — | nincs a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében szereplő, kizárást eredményező helyzetek egyikében sem. |
| --- | --- |

—

nincs a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkében szereplő, kizárást eredményező helyzetek egyikében sem.

Az alábbi kritérium: „független ipari, kereskedelmi, üzleti vagy más összeférhetetlen érdektől” arra a három szempontra vonatkozik, amelynek a kérelmező szervezetnek meg kell felelnie:

| | Jogi függetlenség

  Két jogalany függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, vagy a két jogalany nem áll ugyanazon harmadik jogalany közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt.
  Az ellenőrzés a következő két forma valamelyikeként valósulhat meg:






  a) | az érintett jogalany kibocsátott részvényei névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalany részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatai többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása; |
| --- | --- | --- |

Jogi függetlenség

Két jogalany függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, vagy a két jogalany nem áll ugyanazon harmadik jogalany közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt.

Az ellenőrzés a következő két forma valamelyikeként valósulhat meg:

a)

az érintett jogalany kibocsátott részvényei névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalany részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatai többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;

| b) | az érintett jogalanyban a döntéshozatali jogkör tényleges vagy jogi, közvetett vagy közvetlen birtoklása. |
| --- | --- |

b)

az érintett jogalanyban a döntéshozatali jogkör tényleges vagy jogi, közvetett vagy közvetlen birtoklása.

A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:

| a) | ha a kérelmező szervezet a kibocsátott részvények névértékének több mint 50 %-át közvetlenül vagy közvetetten birtokolja, vagy az adott jogalany részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatainak többségét közvetlenül vagy közvetetten ugyanaz a közszerv birtokolja; |
| --- | --- |

a)

ha a kérelmező szervezet a kibocsátott részvények névértékének több mint 50 %-át közvetlenül vagy közvetetten birtokolja, vagy az adott jogalany részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatainak többségét közvetlenül vagy közvetetten ugyanaz a közszerv birtokolja;

| b) | ha az adott jogalanyok felett ugyanazon közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat. |
| --- | --- |

b)

ha az adott jogalanyok felett ugyanazon közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.

| | Pénzügyi függetlenség

  Általános szabályként azok a kérelmező szervezetek, amelyek működésükhöz több mint 20 % magánszektorbeli (1) finanszírozásban részesülnek (alapvető finanszírozás), nem tekinthetők pénzügyileg függetlennek. |
| --- | --- |

Pénzügyi függetlenség

Általános szabályként azok a kérelmező szervezetek, amelyek működésükhöz több mint 20 % magánszektorbeli (1) finanszírozásban részesülnek (alapvető finanszírozás), nem tekinthetők pénzügyileg függetlennek.

| | A kérelmező tevékenységeinek és finanszírozásának átláthatósága







  a) | Valamennyi tevékenységet közzé kell tenni a kérelmező éves jelentésében (2). Elutasíthatják az olyan magánszektorbeli gazdasági szereplőkkel együttműködő kérelmezők pályázatát, amelyeket – például tevékenységük jellege következtében, mely nem egyeztethető össze az Európai Uniónak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. és 3. cikkében meghatározott alapvető elveivel – nem tekintenek támogatásra jogosultnak. |
| --- | --- | --- |

A kérelmező tevékenységeinek és finanszírozásának átláthatósága

a)

Valamennyi tevékenységet közzé kell tenni a kérelmező éves jelentésében (2). Elutasíthatják az olyan magánszektorbeli gazdasági szereplőkkel együttműködő kérelmezők pályázatát, amelyeket – például tevékenységük jellege következtében, mely nem egyeztethető össze az Európai Uniónak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. és 3. cikkében meghatározott alapvető elveivel – nem tekintenek támogatásra jogosultnak.

| b) | A finanszírozásra vonatkozó valamennyi információt nyilvánosságra kell hozni a kérelmező weboldalán, a finanszírozás típusa (alapvető finanszírozás és projektfinanszírozás, természetbeni hozzájárulás) és a finanszírozást nyújtó jogalany szerint. |
| --- | --- |

b)

A finanszírozásra vonatkozó valamennyi információt nyilvánosságra kell hozni a kérelmező weboldalán, a finanszírozás típusa (alapvető finanszírozás és projektfinanszírozás, természetbeni hozzájárulás) és a finanszírozást nyújtó jogalany szerint.

| c) | Nyilvánosságra kell hozni a kérelmezők meglévő, az átláthatósággal kapcsolatos követelményre vonatkozó nyilatkozatait. |
| --- | --- |

c)

Nyilvánosságra kell hozni a kérelmezők meglévő, az átláthatósággal kapcsolatos követelményre vonatkozó nyilatkozatait.

2.   KIVÁLASZTÁSI KRITÉRIUMOK

A kiválasztási kritériumok lehetővé teszik a pályázó szervezetnek a javasolt munkaprogram teljesítéséhez szükséges pénzügyi helyzete és működési kapacitása felmérését.

Csak olyan szervezetek részesülhetnek támogatásban, amelyek rendelkeznek a működésük biztosításához szükséges forrásokkal. Ennek bizonyítása érdekében a következőket kell bemutatniuk:

| — | azon legutolsó pénzügyi év éves számláinak másolatát, amelyre vonatkozóan a számlákat lezárták a pályázat benyújtását megelőzően. Ha a támogatás iránti kérelem új európai szervezettől érkezik, a kérelmezőnek be kell nyújtania az új testület tagszervezeteinek azon legutolsó pénzügyi évére vonatkozó éves számláit (beleértve a mérleget és eredménykimutatást), amelyre a számlákat a pályázat benyújtását megelőzően lezárták, |
| --- | --- |

—

azon legutolsó pénzügyi év éves számláinak másolatát, amelyre vonatkozóan a számlákat lezárták a pályázat benyújtását megelőzően. Ha a támogatás iránti kérelem új európai szervezettől érkezik, a kérelmezőnek be kell nyújtania az új testület tagszervezeteinek azon legutolsó pénzügyi évére vonatkozó éves számláit (beleértve a mérleget és eredménykimutatást), amelyre a számlákat a pályázat benyújtását megelőzően lezárták,

| — | a szervezet előzetes részletes költségvetését bevétel és kiadás szempontjából, |
| --- | --- |

—

a szervezet előzetes részletes költségvetését bevétel és kiadás szempontjából,

| — | a 100 000 EUR-t meghaladó összegű támogatásra irányuló kérelmek esetében engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló által készített külső könyvvizsgálói jelentést, amely igazolja az utolsó pénzügyi év hozzáférhető elszámolásait, és amely értékelést nyújt a pályázó szervezet pénzügyi életképességéről. |
| --- | --- |

—

a 100 000 EUR-t meghaladó összegű támogatásra irányuló kérelmek esetében engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló által készített külső könyvvizsgálói jelentést, amely igazolja az utolsó pénzügyi év hozzáférhető elszámolásait, és amely értékelést nyújt a pályázó szervezet pénzügyi életképességéről.

Csak azok a szervezetek részesülhetnek támogatásban, amelyek rendelkeznek a szükséges működési forrásokkal, szakértelemmel és szakmai tapasztalattal. Ennek érdekében az alábbi információkat kell csatolni a kérelem alátámasztásához:

| — | a szervezet tevékenységéről szóló legfrissebb éves jelentés vagy új szervezet esetében az igazgatótanács tagjainak és egyéb alkalmazottak önéletrajza, valamint az új testület tagszervezetének tevékenységéről szóló éves jelentések, |
| --- | --- |

—

a szervezet tevékenységéről szóló legfrissebb éves jelentés vagy új szervezet esetében az igazgatótanács tagjainak és egyéb alkalmazottak önéletrajza, valamint az új testület tagszervezetének tevékenységéről szóló éves jelentések,

| — | bármely olyan hivatkozás, amely az Európai Bizottság által finanszírozott fellépésekben való részvételre vagy ilyen fellépésre irányuló kérelemre, támogatási megállapodások megkötésére, a közösségi költségvetésből finanszírozott szerződések megkötésére vonatkozik. |
| --- | --- |

—

bármely olyan hivatkozás, amely az Európai Bizottság által finanszírozott fellépésekben való részvételre vagy ilyen fellépésre irányuló kérelemre, támogatási megállapodások megkötésére, a közösségi költségvetésből finanszírozott szerződések megkötésére vonatkozik.

3.   ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK

Az odaítélési kritériumok lehetővé teszik olyan munkaprogramok kiválasztását, amelyek biztosítani tudják a Bizottság célkitűzéseinek és prioritásainak teljesítését, valamint szavatolják az információk megfelelő terjesztését és a megfelelő kommunikációt, beleértve a közösségi finanszírozás ismertségének növelését.

Ennek érdekében a közösségi finanszírozás céljából benyújtott éves munkaprogramnak a következő feltételeket kell teljesítenie:

| a) | Szakpolitikai és kontextuális helytállóság
  Az éves munkatervnek összhangban kell lennie a második egészségügyi közösségi program célkitűzéseivel a 2009. évre vonatkozó éves munkaterv szempontjából. |
| --- | --- |

a)

Szakpolitikai és kontextuális helytállóság

Az éves munkatervnek összhangban kell lennie a második egészségügyi közösségi program célkitűzéseivel a 2009. évre vonatkozó éves munkaterv szempontjából.

| b) | A javasolt munkaprogram technikai minősége
  A munkaprogramnak világosnak, reálisnak és kellően részletesnek kell lennie, különösen a következő szempontokból:






  — | a célkitűzések egyértelműsége és a kívánt eredmény eléréséhez szükséges megfelelősége, |
| --- | --- | --- |

b)

A javasolt munkaprogram technikai minősége

A munkaprogramnak világosnak, reálisnak és kellően részletesnek kell lennie, különösen a következő szempontokból:

—

a célkitűzések egyértelműsége és a kívánt eredmény eléréséhez szükséges megfelelősége,

| — | a tervezett tevékenységek, feladatok, hatáskörök és ütemezések leírása, beleértve a kommunikációra és információterjesztésre vonatkozó fellépéseket, |
| --- | --- |

—

a tervezett tevékenységek, feladatok, hatáskörök és ütemezések leírása, beleértve a kommunikációra és információterjesztésre vonatkozó fellépéseket,

| — | a fellépések belső és külső értékelésének, valamint a munkaprogram célkitűzései teljesülésének ellenőrzésére szolgáló mutatók bemutatása. |
| --- | --- |

—

a fellépések belső és külső értékelésének, valamint a munkaprogram célkitűzései teljesülésének ellenőrzésére szolgáló mutatók bemutatása.

A munkaprogramnak költséghatékonynak kell lennie, bemutatva, hogy a költségvetés arányos a felhasználandó forrásokkal.

| c) | Az irányítás minősége
  A finanszírozást igénylő szervezetnek:






  — | biztosítania kell a megfelelő irányító szerkezetet, irányítási folyamatokat, humán és pénzügyi erőforrásokat és igazgatást, valamint a fontos partnerekkel és érdekelt felekkel fenntartott megfelelő munkakapcsolatokat, |
| --- | --- | --- |

c)

Az irányítás minősége

A finanszírozást igénylő szervezetnek:

—

biztosítania kell a megfelelő irányító szerkezetet, irányítási folyamatokat, humán és pénzügyi erőforrásokat és igazgatást, valamint a fontos partnerekkel és érdekelt felekkel fenntartott megfelelő munkakapcsolatokat,

| — | be kell tudni mutatnia szervezeti célkitűzései teljesítésének szintjét, valamint az eredmények elérésére irányuló kapacitását. |
| --- | --- |

—

be kell tudni mutatnia szervezeti célkitűzései teljesítésének szintjét, valamint az eredmények elérésére irányuló kapacitását.

---

(1)  A „magánszektor” kifejezés nyereségérdekelt vállalatokra/vállalkozásokra/társaságokra, üzleti szervezetekre vagy más jogalanyokra vonatkozik, tekintet nélkül jogi természetükre (bejegyzett/nem bejegyzett), a tulajdonlás jellegére (teljesen vagy részlegesen magántulajdonú, illetve állami tulajdonú) vagy méretükre (kicsi/nagy), amennyiben azok nem állnak állami ellenőrzés alatt.

(2)  Fel kell sorolni azokat munkatársakat, akik olyan pozíciót töltenek be, melynél fennáll az összeférhetetlenség lehetősége (a költségvetési rendelet 52. cikke, valamint a végrehajtási szabályok 34. cikke).

---

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/74

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. február 25.)

a rádióspektrum 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008/671/EK határozat szerinti eltérés Ausztria számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2009) 1136. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2009/159/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a rádióspektrum 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló, 2008. augusztus 5-i 2008/671/EK bizottsági határozatra (2) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel Ausztria 2008. november 25-én benyújtott kérelmére,

mivel:

| (1) | A 2008/671/EK határozat szerint a tagállamok legkésőbb 2009. február 6-ig kijelölik, majd – nem kizárólagos jelleggel – hozzáférhetővé teszik az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávot az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) számára. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/671/EK határozat szerint a tagállamok legkésőbb 2009. február 6-ig kijelölik, majd – nem kizárólagos jelleggel – hozzáférhetővé teszik az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávot az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) számára.

| (2) | A 2008/671/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése szerinti eltérés útján átmeneti időszakot és/vagy rádióspektrum-megosztási intézkedéseket kérhetnek. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/671/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése szerinti eltérés útján átmeneti időszakot és/vagy rádióspektrum-megosztási intézkedéseket kérhetnek.

| (3) | Ausztria tájékoztatta a Bizottságot, hogy a szóban forgó frekvenciasáv jelenleg kizárólagos jelleggel az elektronikus hírgyűjtés (ENG) pont-pont kapcsolatot megvalósító rádiós rendszerei számára van kijelölve, és nem áll módjában a 2008/671/EK határozat követelményeit határidőre teljesíteni. |
| --- | --- |

(3)

Ausztria tájékoztatta a Bizottságot, hogy a szóban forgó frekvenciasáv jelenleg kizárólagos jelleggel az elektronikus hírgyűjtés (ENG) pont-pont kapcsolatot megvalósító rádiós rendszerei számára van kijelölve, és nem áll módjában a 2008/671/EK határozat követelményeit határidőre teljesíteni.

| (4) | Az ENG pont-pont kapcsolatot megvalósító rendszerek telepítésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyt 1989-ben adták meg az osztrák hatóságok az ausztriai műsorszóró vállalat számára, és az Ausztria területére földrajzi és időbeli korlátozások nélkül érvényes. Ausztria kijelentette, hogy az ausztriai műsorszóró vállalat új, pont-pont kapcsolatot megvalósító ENG-berendezéseket fog telepíteni egy másik frekvenciasáv használata érdekében, és hozzájárult az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv használatára vonatkozó engedélyének 2011. december 31-ig történő visszavonásához. 2012. január 1-től az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv teljes mértékben rendelkezésre fog állni az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai számára, a 2008/671/EK határozattal összhangban. |
| --- | --- |

(4)

Az ENG pont-pont kapcsolatot megvalósító rendszerek telepítésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyt 1989-ben adták meg az osztrák hatóságok az ausztriai műsorszóró vállalat számára, és az Ausztria területére földrajzi és időbeli korlátozások nélkül érvényes. Ausztria kijelentette, hogy az ausztriai műsorszóró vállalat új, pont-pont kapcsolatot megvalósító ENG-berendezéseket fog telepíteni egy másik frekvenciasáv használata érdekében, és hozzájárult az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv használatára vonatkozó engedélyének 2011. december 31-ig történő visszavonásához. 2012. január 1-től az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv teljes mértékben rendelkezésre fog állni az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai számára, a 2008/671/EK határozattal összhangban.

| (5) | Ausztria a Bizottsághoz november 25-én küldött levelében hivatalosan is átmeneti időszakot kért, amelynek során az ITS-rendszert Ausztriában csak a rádiófrekvencia-gazdálkodásért felelős osztrák szervek és az ausztriai műsorszóró vállalat által üzemeltetett pont-pont kapcsolatot megvalósító ENG-rendszerek közötti koordináció után meghatározott földrajzi és időbeli korlátozásokkal lehet használni. |
| --- | --- |

(5)

Ausztria a Bizottsághoz november 25-én küldött levelében hivatalosan is átmeneti időszakot kért, amelynek során az ITS-rendszert Ausztriában csak a rádiófrekvencia-gazdálkodásért felelős osztrák szervek és az ausztriai műsorszóró vállalat által üzemeltetett pont-pont kapcsolatot megvalósító ENG-rendszerek közötti koordináció után meghatározott földrajzi és időbeli korlátozásokkal lehet használni.

| (6) | Ausztria elégséges tájékoztatást és műszaki indoklást nyújtott be kérése alátámasztásául, amely különösen a CEPT azon következtetésein alapul, amelyek szerint a rendszerek együttes működését biztosító nemzeti intézkedések hiányában a pont-pont kapcsolatot megvalósító rendszerek és a biztonsággal összefüggő ITS-rendszerek között káros interferencia léphet fel. Ez a káros interferencia akár súlyos közlekedési baleseteket is okozhat. |
| --- | --- |

(6)

Ausztria elégséges tájékoztatást és műszaki indoklást nyújtott be kérése alátámasztásául, amely különösen a CEPT azon következtetésein alapul, amelyek szerint a rendszerek együttes működését biztosító nemzeti intézkedések hiányában a pont-pont kapcsolatot megvalósító rendszerek és a biztonsággal összefüggő ITS-rendszerek között káros interferencia léphet fel. Ez a káros interferencia akár súlyos közlekedési baleseteket is okozhat.

| (7) | Az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv ITS-alkalmazások általi használatának teljes tilalma csak Ausztria kis területeire fog vonatkozni, és csak rövid ideig lesz érvényben. Az említett frekvenciasáv ITS általi használatát Ausztria fennmaradó területén továbbra is engedélyezik a rádiófrekvencia-gazdálkodásért felelős osztrák szervek által koordinált módon. Az eltérés ezért nem befolyásolja jelentősen az ITS-technológia ausztriai elterjedését, különösen azért, mert az ilyen rendszerek kereskedelmi elérhetősége valószínűleg 2011-ig igen korlátozott lesz. |
| --- | --- |

(7)

Az 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasáv ITS-alkalmazások általi használatának teljes tilalma csak Ausztria kis területeire fog vonatkozni, és csak rövid ideig lesz érvényben. Az említett frekvenciasáv ITS általi használatát Ausztria fennmaradó területén továbbra is engedélyezik a rádiófrekvencia-gazdálkodásért felelős osztrák szervek által koordinált módon. Az eltérés ezért nem befolyásolja jelentősen az ITS-technológia ausztriai elterjedését, különösen azért, mert az ilyen rendszerek kereskedelmi elérhetősége valószínűleg 2011-ig igen korlátozott lesz.

| (8) | Az eltérés kivételes jellegéből adódóan az átmeneti időszak zökkenőmentes lebonyolítása érdekében indokolt jelentést készíteni az ITS- és az ENG-rendszerek helyzetének ausztriai alakulásáról. |
| --- | --- |

(8)

Az eltérés kivételes jellegéből adódóan az átmeneti időszak zökkenőmentes lebonyolítása érdekében indokolt jelentést készíteni az ITS- és az ENG-rendszerek helyzetének ausztriai alakulásáról.

| (9) | A rádióspektrum-bizottság tagjai a testület 2008. december 17-i ülésén jelezték, hogy az átmeneti eltérés ellen nem emelnek kifogást. |
| --- | --- |

(9)

A rádióspektrum-bizottság tagjai a testület 2008. december 17-i ülésén jelezték, hogy az átmeneti eltérés ellen nem emelnek kifogást.

| (10) | A kérelmezett eltérés nem késleltetné indokolatlan mértékben a 2008/671/EK határozat végrehajtását, és nem teremtene indokolatlan különbségeket a tagállamok között a piaci verseny vagy a szabályozás tekintetében. Ausztria sajátságos helyzétét tekintve elégséges indoklás áll rendelkezésre, és a 2008/671/EK határozat teljes végrehajtását elő szükséges segíteni Ausztriában, |
| --- | --- |

(10)

A kérelmezett eltérés nem késleltetné indokolatlan mértékben a 2008/671/EK határozat végrehajtását, és nem teremtene indokolatlan különbségeket a tagállamok között a piaci verseny vagy a szabályozás tekintetében. Ausztria sajátságos helyzétét tekintve elégséges indoklás áll rendelkezésre, és a 2008/671/EK határozat teljes végrehajtását elő szükséges segíteni Ausztriában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ausztria számára engedélyezett a rádióspektrum 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008/671/EK határozatban foglalt kötelezettségektől való eltérés az e határozatban meghatározott feltételek mellett.

2. cikk

2011. december 31-ig Ausztria időbeli és földrajzi korlátozásokat határozhat meg a rádióspektrum 5 875–5 905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásaira vonatkozóan az ausztriai műsorszóró vállalat által üzemeltetett pont-pont kapcsolatot megvalósító ENG-rendszerekkel történő koordináció biztosítása érdekében.

3. cikk

Ausztria 2011. június 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról.

4. cikk

Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 220., 2008.8.15., 24. o.

2

---

IRÁNYMUTATÁSOK

Európai Központi Bank

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/76

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2008. december 19.)

monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról (átdolgozott változat) szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról

(EKB/2008/31)

(2009/160/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozott változat) szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendeletre (1),

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/16 iránymutatásra (4),

tekintettel a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet A mellékletére (5),

tekintettel az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK (EKB/2008/30) európai központi banki rendeletre (6),

mivel:

| (1) | Az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (a továbbiakban: PKV-k) eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról szóló 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet szerint egyes feltételek alapján a PKV-k mentesíthetők a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendeletben meghatározott egyes vagy összes adatszolgáltatási kötelezettség(ek) alól, és a nemzeti központi bankok („NKB-k”) a szükséges adatokat ehelyett egyéb statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le. |
| --- | --- |

(1)

Az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (a továbbiakban: PKV-k) eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról szóló 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet szerint egyes feltételek alapján a PKV-k mentesíthetők a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendeletben meghatározott egyes vagy összes adatszolgáltatási kötelezettség(ek) alól, és a nemzeti központi bankok („NKB-k”) a szükséges adatokat ehelyett egyéb statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le.

| (2) | A PKV-k által kibocsátott értékpapírokra és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatok levezethetők a Központi Értékpapír-adatbázisból („CSDB”); egy működő CSDB ezért alapvető fontosságú ahhoz, hogy a PKV-k által kibocsátott értékpapírokra és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatok levezethetők legyenek, |
| --- | --- |

(2)

A PKV-k által kibocsátott értékpapírokra és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatok levezethetők a Központi Értékpapír-adatbázisból („CSDB”); egy működő CSDB ezért alapvető fontosságú ahhoz, hogy a PKV-k által kibocsátott értékpapírokra és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatok levezethetők legyenek,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2007/9 iránymutatás (7) a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 18a. cikkel egészül ki:
  „18a. cikk
  A PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló statisztikák
  Ezen iránymutatás III. mellékletének 15. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat gyűjtenek és állítanak össze a PKV-k eszközeiről és forrásairól. A következő három alkategória vonatkozásában történik adatszolgáltatás: i. a hagyományos értékpapírosításban részt vevő PKV-k; ii. a szintetikus értékpapírosításban részt vevő PKV-k; és iii. egyéb PKV-k.
  A PKV statisztikák alkalmazásában a hagyományos értékpapírosítás az olyan értékpapírosításokra utal, ahol a kockázat átadása az értékpapírosított eszközöknek a PKV-ra való átruházásával történik. Ez az értékpapírosítást kezdeményezőtől az értékpapírosított eszközök tulajdonjogának átruházásával vagy köztes részesedésen keresztül történik.
  A szintetikus értékpapírosítás olyan értékpapírosítás, amelynél a kockázat átadása hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmus alkalmazásával valósul meg.
  Ezek a követelmények a negyedév végi állományokra, valamint a negyedévente jelentett pénzügyi tranzakciókra és a leírásokra/leértékelésekre is kiterjednek.
  Az NKB-k a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, szükséges adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság (best efforts) elve alapján jelenthetik.
  Az NKB-k a negyedéves PKV-állományokra, pénzügyi tranzakciókra és leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.
  A negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:






  a) | a rendszeres jelentéstételi időszakok során – azaz a referencia-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre vonatkozó adatokat; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő 18a. cikkel egészül ki:

„18a. cikk

A PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló statisztikák

Ezen iránymutatás III. mellékletének 15. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat gyűjtenek és állítanak össze a PKV-k eszközeiről és forrásairól. A következő három alkategória vonatkozásában történik adatszolgáltatás: i. a hagyományos értékpapírosításban részt vevő PKV-k; ii. a szintetikus értékpapírosításban részt vevő PKV-k; és iii. egyéb PKV-k.

A PKV statisztikák alkalmazásában a hagyományos értékpapírosítás az olyan értékpapírosításokra utal, ahol a kockázat átadása az értékpapírosított eszközöknek a PKV-ra való átruházásával történik. Ez az értékpapírosítást kezdeményezőtől az értékpapírosított eszközök tulajdonjogának átruházásával vagy köztes részesedésen keresztül történik.

A szintetikus értékpapírosítás olyan értékpapírosítás, amelynél a kockázat átadása hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmus alkalmazásával valósul meg.

Ezek a követelmények a negyedév végi állományokra, valamint a negyedévente jelentett pénzügyi tranzakciókra és a leírásokra/leértékelésekre is kiterjednek.

Az NKB-k a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, szükséges adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság (best efforts) elve alapján jelenthetik.

Az NKB-k a negyedéves PKV-állományokra, pénzügyi tranzakciókra és leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

A negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

a)

a rendszeres jelentéstételi időszakok során – azaz a referencia-negyedév végét követő 28. munkanaptól addig a napig, amíg az NKB-khoz visszajutnak az adatok – az NKB-k felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévre vonatkozó adatokat;

| b) | a rendszeres jelentéstételi időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző referencia-időszakokra vonatkozó adatokat is; |
| --- | --- |

b)

a rendszeres jelentéstételi időszakokon kívül az NKB-k többek között hibák, átsorolások vagy javított adatszolgáltatási eljárások esetén felülvizsgálhatják az előző referencia-negyedévet megelőző referencia-időszakokra vonatkozó adatokat is;

| c) | az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelekre vonatkozó, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelet (8) alapján jelentett adatokra vonatkozó revíziókat az a) és b) pontok szerint a PKV-statisztikákba kell foglalni. |
| --- | --- |

c)

az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelekre vonatkozó, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelet (8) alapján jelentett adatokra vonatkozó revíziókat az a) és b) pontok szerint a PKV-statisztikákba kell foglalni.

Az azon statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében, amelyek alól a PKV-k az 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet (9) 5. cikke (1) bekezdése c) pontja alapján mentesülnek, az EKB-val való konzultációt követően az NKB-k döntenek a PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló adatok összeállítására szolgáló legalkalmasabb módszerről, az adott piacok szervezetétől és a tagállamban rendelkezésre álló egyéb vonatkozó statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti információktól függően.

Amennyiben az NKB-k a PKV-k által kibocsátott és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatokat a CSDB-ből vagy más értékpapír-adatbázisból, és/vagy a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai adatforrásból, nyilvános forrásokból (mint az eladás előtti jelentések vagy befektetői értesítések) vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le, az alábbiakban meghatározott adatminőségi előírások alkalmazandók.

Ahogyan azt az ezen iránymutatás III. mellékletének 15. része meghatározza, különbséget kell tenni az olyan horgonyszerepet betöltő adatok (anchor series), amelyekre magasabb minőségi előírások vonatkoznak, amelyek hasonlóak a PKV-k által a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet (10) III. mellékletével összhangban közvetlenül jelentett adatokhoz, és amelyek a (9) bekezdés szerint ex-post ellenőrizhetők, illetve az olyan horgonyszerepet nem betöltő adatok között, amelyek értéke kevésbé szigorúbb minőségi előírások alapján becsülhető meg.

Amennyiben az NKB-k felügyeleti adatforrásokból vezetnek le a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat, az NKB-k biztosítják, hogy ezeket a forrásokat megfelelően összhangba hozták a PKV adatszolgáltatási követelmények szerinti statisztikai koncepciókkal és fogalmakkal. Ugyanez vonatkozik azon adatokra, amelyeket egyéb statisztikai adatforrásokból vezetnek le.

Amennyiben az adatokat nem közvetlenül a PKV-k jelentik a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 5. cikke (1) bekezdése c) pontja alapján, az NKB-k ellenőrzik az adatok minőségét az éves pénzügyi beszámolókból rendelkezésre álló információk alapján a (9) bekezdésnek megfelelően. Amennyiben a negyedévente beszerzett adatok és az éves pénzügyi jelentések közötti keresztellenőrzések alapján az adatminőség nem megfelelő, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfelelnek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet alapján.

Amennyiben a PKV hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állományaira és új kibocsátásaira és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírokra vonatkozó adatokat a CSDB-ből vagy más értékpapír-adatbázisból gyűjtik, az NKB-k biztosítják a PKV-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és/vagy a PKV-k által tartott értékpapírok lefedettségét, és ezen adatokat rendszeresen ellenőrzik a (10) bekezdésnek megfelelően. Amennyiben a kérdéses értékpapírcsoportra vonatkozó lefedettség és minőségi mutatók a CSDB-ben vagy más értékpapír-adatbázisban azt mutatják, hogy az adatminőségi előírások nem megfelelőek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfelelnek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet alapján.

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 5. cikkével összhangban az NKB-k adatot gyűjtenek a PKV-k által vásárolt olyan hitelekre vonatkozóan, amelyeket az euroövezeti MPI-k kezdeményeztek és kezeltek, és lejárat, szektor és az adós rezidens státusa alapján kerültek lebontásra az ezen iránymutatás III. melléklete 15. részének megfelelően.

Amennyiben az értékpapírosított hitelek kezdeményezői ugyanazon országban rezidens MPI-k, mint a PKV, és ezek a belföldi MPI-k folytatják az értékpapírosított eszközök kezelését, az NKB a PKV hitelportfoliójára vonatkozó, az állományokra és pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok e részét a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 5. cikke szerint a belföldi MPI-ktől begyűjtött adatokból szerzi be a PKV-ktől történő közvetlen adatgyűjtés helyett.

Amennyiben az értékpapírosított hitelek kezdeményezői egy másik euroövezeti tagállamban rezidens MPI-k, és ezek az MPI-k folytatják az értékpapírosított eszközök kezelését, az NKB-k az ezen MPI-ktől beszerzett információk cseréjét a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 5. cikkének megfelelően végzik. Minden egyes NKB az 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 5. cikkével összhangban gyűjt információt azon hitelekről, amelyek a belföldi MPI-k kezdeményeztek és kezeltek, és amelyeket egy másik euroövezeti tagállamban rezidens PKV-val értékpapírosítottak.

A határokon átnyúló információcsere céljából az egyes NKB-k a belföldi MPI-k által kezdeményezett és kezelt hitelekre vonatkozó információkat a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 5. cikke alapján továbbítják az EKB számára az ezen iránymutatás III. mellékletének 15. részével összhangban.

Az NKB-k ezeket az adatokat azon negyedév végét követő 23. munkanap végéig jelentik az EKB számára, amelyre azok vonatkoznak.

Az ilyen határokon átnyúló információcseréhez szükséges technikai platformot az EKB a bizalmas adatok védelméről szóló, alkalmazandó jogszabályokkal összhangban biztosítja. Az EKB az adatokat azon negyedév végét követő 24. munkanap végéig továbbítja az érintett NKB-k számára, amelyre azok vonatkoznak.

A folyamatban lévő értékpapírosításokra vonatkozó adatok cseréjében érintett NKB-k kölcsönösen tisztáznak minden fennmaradó kérdést és koordinációs lépést, valamint adott esetben megosztják az információkat. Amennyiben új értékpapírosítások kezdődnek, a kérdéses NKB-k felkérhetik az EKB-t koordinátorként való részvételre.

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat közvetlenül a PKV-ktől és adott esetben az MPI-k által az 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet alapján jelentett adatokból vezetik le, és ha az NKB-k a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban mentesítésben részesítik a PKV-kat, az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget valamennyi PKV tekintetében, amikor a PKV eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatokat jelentik az EKB számára az állományok, pénzügyi tranzakciók és leírások/leértékelések tekintetében.

Amikor az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai, nyilvános és/vagy felügyeleti forrásokból vezetik le, összeállításukat minta-PKV-kra is alapozhatják, ameddig ezek a PKV-k kiteszik a kérdéses országban a PKV referencia adatszolgáltatók teljes fennálló eszközeinek és forrásainak legalább 95 %-át a PKV-k listájának megfelelően. Az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget az állományok, a pénzügyi tranzakciók és a leírások/leértékelések tekintetében az EKB felé jelentett, a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatok összeállításakor.

Az NKB-k a rendkívüli revíziók és az ezen iránymutatás 18a. cikke (3) bekezdése b) pontja szerinti revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB számára.

A nem közvetlenül PKV-k vagy MPI-k által jelentett negyedéves adatok minőségét az NKB-k a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján ellenőrzik az éves pénzügyi beszámolókból rendelkezésre álló információk alapján.

A minőségellenőrzés eredményét az EKB részére minden évben szeptember végéig vagy ezt követően a legkorábbi időpontban küldik meg a PKV rezidens státusa szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően.

Amennyiben a PKV statisztikák tekintetében a CSDB-t vagy egy másik értékpapír-adatbázist alkalmaznak adatforrásként az (5) bekezdésnek megfelelően, az NKB-k évente az EKB rendelkezésére bocsátják a CSDB-ben vagy a másik értékpapír-adatbázisban az értékpapírok vonatkozó csoportjának lefedettségére és minőségére vonatkozó mutatókat az NKB-kkal külön-külön ismertetett módszerrel összhangban.

A fenti információkat minden év februárjának végéig kell elküldeni az EKB-nak úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők.

| 2. | A szöveg a következő 20a. cikkel egészül ki:
  „20a. cikk
  A PKV-k statisztikai célú jegyzéke
  Ezen iránymutatás VIII. mellékletében kerülnek meghatározásra a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 3. cikkében előírt, a PKV-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változók.
  Az NKB-k az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit akkor jelentik, amikor változás következik be a PKV-szektorban (azaz egy intézet csatlakozik a PKV szektorhoz vagy egy PKV elhagyja a PKV szektort), vagy amikor egy PKV attribútumaiban következik be változás.
  Az NKB-k két egymást követő negyedév végi nemzeti PKV-listájuk összehasonlítása útján vezetik le a frissítéseket, azaz nem veszik figyelembe a negyedéveken belüli mozgásokat.
  Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót.
  A PKV-szektorból kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és a PKV azonosító kódja (azaz az »fvc_id« változó).
  Amennyiben lehetséges, az NKB-k a megszűnt PKV-k PKV azonosító kódjait nem adják ki ismételten új vagy módosult PKV-k számára.
  Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.
  A frissítések EKB számára való továbbítását megelőzően az NKB-k az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 2. részében meghatározott érvényességi ellenőrzéseket hajtanak végre.
  Az NKB-k legalább negyedévenként, a referenciadátumot követő tizennégy napon belül elküldik az EKB-nak az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit.
  Az NKB-k a frissítéseket XML fájlformátumban továbbítják. Az EKB ezt követően feldolgozza az adatokat a RIAD adatcsererendszeren keresztül. Az EXDI és/vagy a RIAD adatcsererendszer üzemzavara esetén a frissítéseket XML formátumban, az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül kell továbbítani. Ha a Cebamail rendszer nem használható a PKV-frissítéseket vagy -helyesbítéseket tartalmazó fájlok elküldésére, az NKB-k XML formátumban, e-mailen továbbítják a frissítéseket a következő címre: birs@ecb.europa.eu
  Ha kézi felviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD adatcsererendszeren keresztül szolgáltatott PKV-frissítések pontosságának és konzisztenciájának biztosítása érdekében az NKB-knak megfelelő ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük.
  A frissítések (azaz a legújabb, rendelkezésre álló információk) megérkezése után az EKB haladéktalanul végrehajtja az iránymutatás VIII. melléklete 2. részében előírt érvényességi ellenőrzéseket.
  Az EKB azonnal visszaküld az NKB-knak: i. egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és az EKB PKV-adatállományába sikeresen felvett PKV-frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy ii. egy hibajelentést, amely a PKV-frissítésekre és sikertelen érvényességi ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza. Ezen iránymutatás VIII. melléklete 1. részével összhangban az EKB részben vagy egészben kiegészíti a hiányos, téves vagy hiányzó »object_request« változókat vagy elutasítja azokat.
  A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-knak haladéktalanul intézkedniük kell a helyesbített információ továbbításáról. Amennyiben ez lehetetlen, a (2) bekezdésben előírt adatszolgáltatási határidőt követően legfeljebb két munkanap (azaz a második munkanapon középurópai idő szerinti 17.59-ig) áll rendelkezésükre a helyesbített információ szolgáltatására.
  A (2) bekezdésben előírt adatszolgáltatási határidőt követő második munkanapon középurópai idő szerinti 18:00 óráig az EKB másolatot készít a PKV-adatállományról, amely nem tartalmazza a bizalmas jelöléssel rendelkező értékeket. A frissített információk a következő napon középeurópai idő szerinti 12 órától válnak hozzáférhetővé.
  Az EKB nem hozhatja nyilvánosságra a bizalmas jelöléssel ellátott értékeket.
  Az EKB a PKV-k listájának a honlapon való közzétételével egyidejűleg elküldi azt az NKB-knak a RIAD adatcsererendszeren keresztül.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 20a. cikkel egészül ki:

„20a. cikk

A PKV-k statisztikai célú jegyzéke

Ezen iránymutatás VIII. mellékletében kerülnek meghatározásra a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 3. cikkében előírt, a PKV-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változók.

Az NKB-k az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit akkor jelentik, amikor változás következik be a PKV-szektorban (azaz egy intézet csatlakozik a PKV szektorhoz vagy egy PKV elhagyja a PKV szektort), vagy amikor egy PKV attribútumaiban következik be változás.

Az NKB-k két egymást követő negyedév végi nemzeti PKV-listájuk összehasonlítása útján vezetik le a frissítéseket, azaz nem veszik figyelembe a negyedéveken belüli mozgásokat.

Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót.

A PKV-szektorból kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és a PKV azonosító kódja (azaz az »fvc_id« változó).

Amennyiben lehetséges, az NKB-k a megszűnt PKV-k PKV azonosító kódjait nem adják ki ismételten új vagy módosult PKV-k számára.

Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.

A frissítések EKB számára való továbbítását megelőzően az NKB-k az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 2. részében meghatározott érvényességi ellenőrzéseket hajtanak végre.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referenciadátumot követő tizennégy napon belül elküldik az EKB-nak az ezen iránymutatás VIII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit.

Az NKB-k a frissítéseket XML fájlformátumban továbbítják. Az EKB ezt követően feldolgozza az adatokat a RIAD adatcsererendszeren keresztül. Az EXDI és/vagy a RIAD adatcsererendszer üzemzavara esetén a frissítéseket XML formátumban, az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül kell továbbítani. Ha a Cebamail rendszer nem használható a PKV-frissítéseket vagy -helyesbítéseket tartalmazó fájlok elküldésére, az NKB-k XML formátumban, e-mailen továbbítják a frissítéseket a következő címre: birs@ecb.europa.eu

Ha kézi felviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD adatcsererendszeren keresztül szolgáltatott PKV-frissítések pontosságának és konzisztenciájának biztosítása érdekében az NKB-knak megfelelő ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük.

A frissítések (azaz a legújabb, rendelkezésre álló információk) megérkezése után az EKB haladéktalanul végrehajtja az iránymutatás VIII. melléklete 2. részében előírt érvényességi ellenőrzéseket.

Az EKB azonnal visszaküld az NKB-knak: i. egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és az EKB PKV-adatállományába sikeresen felvett PKV-frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy ii. egy hibajelentést, amely a PKV-frissítésekre és sikertelen érvényességi ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza. Ezen iránymutatás VIII. melléklete 1. részével összhangban az EKB részben vagy egészben kiegészíti a hiányos, téves vagy hiányzó »object_request« változókat vagy elutasítja azokat.

A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-knak haladéktalanul intézkedniük kell a helyesbített információ továbbításáról. Amennyiben ez lehetetlen, a (2) bekezdésben előírt adatszolgáltatási határidőt követően legfeljebb két munkanap (azaz a második munkanapon középurópai idő szerinti 17.59-ig) áll rendelkezésükre a helyesbített információ szolgáltatására.

A (2) bekezdésben előírt adatszolgáltatási határidőt követő második munkanapon középurópai idő szerinti 18:00 óráig az EKB másolatot készít a PKV-adatállományról, amely nem tartalmazza a bizalmas jelöléssel rendelkező értékeket. A frissített információk a következő napon középeurópai idő szerinti 12 órától válnak hozzáférhetővé.

Az EKB nem hozhatja nyilvánosságra a bizalmas jelöléssel ellátott értékeket.

Az EKB a PKV-k listájának a honlapon való közzétételével egyidejűleg elküldi azt az NKB-knak a RIAD adatcsererendszeren keresztül.”

| 3. | Az iránymutatás III. melléklete módosul és egy VIII. melléklettel egészül ki az ezen iránymutatás mellékletével összhangban. |
| --- | --- |

3.

Az iránymutatás III. melléklete módosul és egy VIII. melléklettel egészül ki az ezen iránymutatás mellékletével összhangban.

| 4. | A glosszáriumban a pénzügyi közvetítő vállalkozások fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozások: a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás.” |
| --- | --- |

4.

A glosszáriumban a pénzügyi közvetítő vállalkozások fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozások: a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

Ez az iránymutatás valamennyi eurorendszerbeli központi bank tekintetében alkalmazandó.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 19-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

1

(2)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

2

(3)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

3

(4)  HL L 348., 2006.12.11., 1. o.

4

(5)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o.

5

(6)  HL L 15., 2009.1.20., 1. o.

6

(7)  HL L 341., 2007.12.27., 1. o.

7

(8)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

8

(9)  HL L 15., 2009.1.20., 1. o.

9

(10)  Például az olyan becslések, mint az interpolációk vagy extrapolációk, szükségesek lehetnek olyan esetekben, amikor nyilvános vagy felügyeleti adatokból gyűjtenek adatokat negyedévesnél kisebb gyakorisággal és a referenciaidőszakot követő 28. munkanap utáni határidővel.”

10

---

MELLÉKLET

| 1. | A III. melléklet a következő 15. résszel egészül ki:
  „15.   RÉSZ
  PKV Adatszolgáltatási táblázat
  1.   táblázat
  Állományok és pénzügyi tranzakciók

  Negyedévente szolgáltatandó adatok | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A III. melléklet a következő 15. résszel egészül ki:

„15.   RÉSZ

PKV Adatszolgáltatási táblázat

1.   táblázat

Állományok és pénzügyi tranzakciók

Negyedévente szolgáltatandó adatok

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Összesen |
| --- | --- |

D.

Összesen

Összesen

MPI-k

Nem-MPI-k – Összesen

Összesen

MPI-k

Nem-MPI-k – Összesen

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14+S.15)

amelyből PKV-k

amelyből PKV-k

ESZKÖZÖK

| 1. | Betétek és kölcsönök |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Értékpapírosított hitelek |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a. | euroövezeti MPI mint eszközátruházó (összes lejárat) |
| --- | --- |

2a.

euroövezeti MPI mint eszközátruházó (összes lejárat)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

legfeljebb egy éves

ANC/MFI

ANC/MFI

1 és 5 év közötti

ANC/MFI

ANC/MFI

5 éven túli

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b. | euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2b.

euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó

ANC

| 2c. | euroövezeti EPK és BTNYA mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2c.

euroövezeti EPK és BTNYA mint eszközátruházó

ANC

| 2d. | euroövezeti NPV mint eszközátruházó |
| --- | --- |

2d.

euroövezeti NPV mint eszközátruházó

ANC

| 2e. | nem euroövezeti eszközátruházó |
| --- | --- |

2e.

nem euroövezeti eszközátruházó

ANC

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

ANC

legfeljebb egy éves

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

1 és 2 év közötti

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

2 éven túli

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Egyéb értékpapírosított eszközök |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a. | amelyből euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó |
| --- | --- |

4a.

amelyből euroövezeti államháztartás mint eszközátruházó

ANC

| 4b. | amelyből euroövezeti NPV mint eszközátruházó |
| --- | --- |

4b.

amelyből euroövezeti NPV mint eszközátruházó

ANC

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Befektetett eszközök |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

FORRÁSOK

| 9. | Kapott hitelek és betétek |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

10.

legfeljebb egy éves

ANC

1 és 2 év közötti

ANC

2 éven túli

ANC

| 11. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Egyéb források |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: Horgonyszerepet betöltő adatsorok (anchor series)

NON-ANC: Horgonyszerepet nem betöltő adatsorok (non anchor series)

ANC/MPI: Horgonyszerepet betöltő adatsorok, amelyeket részben a 24/2009/EK (EKB/2008/30) rendelet alapján közvetlenül az MPI-ktől gyűjtött adatokból vezetnek le, amikor euroövezeti MPI-k a hitelek kezdeményezői és kezelői

2.   táblázat

Leírások/leértékelések

Negyedévente szolgáltatandó adatok

| | D. | Összesen |
| --- | --- | --- |

D.

Összesen

ESZKÖZÖK

| 2. | Értékpapírosított hitelek |
| --- | --- |

2.

3.   táblázat

Az NKB-k között megosztandó állományok

| Mérlegtételek | Összesen (1) | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- | --- |

Mérlegtételek

Összesen (1)

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

Államháztartás (S. 13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S. 13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások (S.14+S.15)

Összesen

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások (S.14+S.15)

Eszközök

Értékpapírosított hitelek

A euroövezeti országban található PKV

B euroövezeti országban található PKV

C euroövezeti országban található PKV

stb.

legfeljebb 1 éves

A euroövezeti országban található PKV

B euroövezeti országban található PKV

C euroövezeti országban található PKV

stb.

1 éven túl és 5 éven belül

A euroövezeti országban található PKV

B euroövezeti országban található PKV

C euroövezeti országban található PKV

stb.

5 éven túli

A euroövezeti országban található PKV

B euroövezeti országban található PKV

C euroövezeti országban található PKV

stb.

| 2. | Az iránymutatás a következő VIII. melléklettel egészül ki:

  „VIII. MELLÉKLET
  A PKV-K STATISZTIKAI CÉLÚ JEGYZÉKE
  1.   RÉSZ
  A pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) statisztikai célú jegyzékének jelentésére szolgáló változók







  Változó neve | Változó leírása | Jelleg |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | A PKV frissítés fajtáját határozza meg, és hat, előre meghatározott értéket vehet föl: | »fvc_req_new«: új PKV hozzáadására irányuló kérés |

2.

Az iránymutatás a következő VIII. melléklettel egészül ki:

„VIII. MELLÉKLET

A PKV-K STATISZTIKAI CÉLÚ JEGYZÉKE

1.   RÉSZ

A pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) statisztikai célú jegyzékének jelentésére szolgáló változók

Változó neve

Változó leírása

Jelleg

object_request

A PKV frissítés fajtáját határozza meg, és hat, előre meghatározott értéket vehet föl:

»fvc_req_new«: új PKV hozzáadására irányuló kérés

| | »fvc_req_mod«: PKV módosítására irányuló kérés |
| --- | --- |

»fvc_req_mod«: PKV módosítására irányuló kérés

| | »fvc_req_del«: PKV megszüntetésére irányuló kérés |
| --- | --- |

»fvc_req_del«: PKV megszüntetésére irányuló kérés

| | »fvc_req_realloc«: megszűnt PKV azonosítási kódjának ismételt kiadására irányuló kérés új PKV számára |
| --- | --- |

»fvc_req_realloc«: megszűnt PKV azonosítási kódjának ismételt kiadására irányuló kérés új PKV számára

| | »fvc_req_mod_id_realloc«: megszűnt PKV azonosítási kódjának ismételt kiadására irányuló kérés másik PKV számára |
| --- | --- |

»fvc_req_mod_id_realloc«: megszűnt PKV azonosítási kódjának ismételt kiadására irányuló kérés másik PKV számára

| | »fvc_req_mod_id«: PKV azonosítási kódjának (»fvc_id«) másik kódra változtatására irányuló kérés |
| --- | --- |

»fvc_req_mod_id«: PKV azonosítási kódjának (»fvc_id«) másik kódra változtatására irányuló kérés

Kötelező

fvc_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi az egész bejegyzés bizalmas jellegét A három előre meghatározott értékből egyet kell kiválasztani: »F« (szabad, nem bizalmas), »N« (bizalmas, a Központi Bankok Európai Rendszerének kizárólagos használatára tehető csak hozzáférhetővé, külső felhasználásra nem) vagy »C« (titkos, sem a KBER, sem a nyilvánosság számára nem tehető hozzáférhetővé)

Amennyiben valamelyik változó részleges titkosítása szükséges, az »F« megjelölést kell használni.

Kötelező

fvc_id

A PKV adatbázis legfontosabb kulcsa az egyedi PKV azonosító kód (továbbiakban: azonosító kód)

Két részből áll: »host« és »id«

A két rész értékei együttesen biztosítják, hogy minden PKV »fvc_id«-je egyedi

Kötelező

host

A PKV-t nyilvántartásba vevő országot jelölő, a két karakterből álló ISO országkód, a fenti »fvc_id« változó két részének egyike (lásd fent)

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

id

A PKV azonosító kódja, az »fvc_id« változó két részének egyike (lásd fent)

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

name

A PKV nyilvántartásban szereplő teljes neve, beleértve a vállalati formát (például Plc, Ltd, SpA stb.)

Kötelező

address

A PKV vagy adott esetben alapkezelő címe, amely a következő négy részből áll: »postal_address«, »postal_box«, »postal_code« és »city«

Kötelező »new« és »mod« kérés esetén

postal_address

Az utca neve és a házszám

Kötelező »new« és »mod« kérés esetén

postal_box

A postafiókszám, az országos postafiókrendszer alapján

Kötelező »new« és »mod« kérés esetén

postal_code

Az irányítószám, az országos postarendszer alapján

Kötelező »new« és »mod« kérés esetén

city

A város

Kötelező »new« és »mod« kérés esetén

management company name

A PKV alapkezelőjének teljes, nyilvántartás szerinti neve

Amennyiben ez az információ hiányzik, a »not available« értéket (ha a PKV-nek van alapkezelője) vagy a »not applicable« értéket (ha a PKV-nek nincs alapkezelője) kell jelenteni

Kötelező

management company name_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi az alapkezelő vállalat nevéről szóló információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték egyikét kell kiválasztani: »F« (szabad, nem bizalmas), »N« (bizalmas, a Központi Bankok Európai Rendszerének kizárólagos használatára tehető csak hozzáférhetővé, külső felhasználásra nem) vagy »C« (titkos, sem a KBER, sem a nyilvánosság számára nem tehető hozzáférhetővé)

Kötelező

nature of securitisation

Ez a változó a PKV által végrehajtott értékpapírosítás fajtáját határozza meg.

Négy előre meghatározott értékből egyet kell kiválasztani »traditional«, »synthetic«, »other« vagy »not available«

Kötelező

nature of securitisation_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi az értékpapírosítás természetéről szóló információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték egyikét kell kiválasztani: »F« (szabad, nem bizalmas), »N« (bizalmas, a Központi Bankok Európai Rendszerének kizárólagos használatára tehető csak hozzáférhetővé, külső felhasználásra nem) vagy »C« (titkos, sem a KBER, sem a nyilvánosság számára nem tehető hozzáférhetővé)

Kötelező

ISIN codes

Ez a változó meghatározza értékpapírosításonként minden egyes olyan értékpapírtípus ISIN-kódját (2) amelyet a PKV bocsátott ki

Ez a változó számos részből áll, beleértve a következőkre való hivatkozást: »ISIN_1«, »ISIN_2«, »ISIN_3«, »ISIN_4« and »ISIN_n«

Minimumkövetelményként legalább egy ISIN-kódot (ISIN_1) jelenteni kell

Olyan PKV jelentésekor, amely tekintetében ISIN-kódok nem állnak rendelkezésre, a 12 karakteres »XXXXXXXXXXXX« kifejezést kell jelenteni az »ISIN_1« helyett

Kötelező

free_text

PKV-ról szóló magyarázó információk

2.   RÉSZ

Érvényességi ellenőrzések

1.   Általános ellenőrzések

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | minden kötelező változót megadtak, |
| --- | --- |

—

minden kötelező változót megadtak,

| — | az »object_request« változó értéke az e melléklet 1. részében szereplő, hat előre meghatározott típus »fvc_req_new«, »fvc_req_mod«, »fvc_req_del«, »fvc_req_realloc«, »fvc_req_mod_id_realloc«, »fvc_req_mod_id«) egyike, a továbbított információ tipusától függően, és |
| --- | --- |

—

az »object_request« változó értéke az e melléklet 1. részében szereplő, hat előre meghatározott típus »fvc_req_new«, »fvc_req_mod«, »fvc_req_del«, »fvc_req_realloc«, »fvc_req_mod_id_realloc«, »fvc_req_mod_id«) egyike, a továbbított információ tipusától függően, és

| — | az NKB-k a latin ábécét alkalmazzák a frissítések az Európai Központi Bank (»EKB«) részére való jelentésekor. |
| --- | --- |

—

az NKB-k a latin ábécét alkalmazzák a frissítések az Európai Központi Bank (»EKB«) részére való jelentésekor.

2.   Azonosító kód ellenőrzések

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | az »fvc_id« változó két különálló részből áll, a »host« változóból és az »id« változóból, illetve hogy a két rész értékei együttesen biztosítják, hogy az adott PKV »fvc_id«-je egyedi legyen, |
| --- | --- |

—

az »fvc_id« változó két különálló részből áll, a »host« változóból és az »id« változóból, illetve hogy a két rész értékei együttesen biztosítják, hogy az adott PKV »fvc_id«-je egyedi legyen,

| — | valamely PKV »host« változójának értéke egy ország két karakter hosszú ISO-kódja, |
| --- | --- |

—

valamely PKV »host« változójának értéke egy ország két karakter hosszú ISO-kódja,

| — | korábban már alkalmazott azonosító kódot nem utaltak ki egy új PKV-nak. Ha ez elkerülhetetlen, az NKB-k egy »fvc_req_realloc« kérést küldenek az EKB számára, |
| --- | --- |

—

korábban már alkalmazott azonosító kódot nem utaltak ki egy új PKV-nak. Ha ez elkerülhetetlen, az NKB-k egy »fvc_req_realloc« kérést küldenek az EKB számára,

| — | már meglévő PKV azonosító kódja változásának jelentésekor külön »fvc_req_mod_id« kérést küldenek, és |
| --- | --- |

—

már meglévő PKV azonosító kódja változásának jelentésekor külön »fvc_req_mod_id« kérést küldenek, és

| — | egy azonosító kódnak egy korábban megszűnt azonosító kódra való módosításának jelentésekor külön »fvc_req_mod_id_realloc« kérést küldenek. |
| --- | --- |

—

egy azonosító kódnak egy korábban megszűnt azonosító kódra való módosításának jelentésekor külön »fvc_req_mod_id_realloc« kérést küldenek.

Amennyiben az azonosító kódot már használták (akár meglévő PKV, akár korábban megszűnt PKV esetében), és a kérés nem »fvc_req_mod_id_realloc«, vagy az új PKV azonosító kód megtalálható az aktuális listában, az EKB elutasítja a kérést.

Ha az »fvc_id« változó hiányos, hibás vagy nincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

3.   Név

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | ez a változó jelöli a PKV nevét, |
| --- | --- |

—

ez a változó jelöli a PKV nevét,

| — | adott esetben a PKV nevét (a vállalati forma megjelölésével) folyamatosan jelentik minden névre vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

adott esetben a PKV nevét (a vállalati forma megjelölésével) folyamatosan jelentik minden névre vonatkozóan,

| — | az ékezetes betűk írását lehetővé tevő kisbetűs írásmód szabályait követik, és |
| --- | --- |

—

az ékezetes betűk írását lehetővé tevő kisbetűs írásmód szabályait követik, és

| — | lehetőség szerint a kisbetűs írásmódot alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

lehetőség szerint a kisbetűs írásmódot alkalmazzák.

Ha a „name” változó nincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

4.   Cím

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | a címet alkotó »postal_address«, »postal_box« vagy »postal_code« változók közül legalább az egyiket megadják, |
| --- | --- |

—

a címet alkotó »postal_address«, »postal_box« vagy »postal_code« változók közül legalább az egyiket megadják,

| — | a »postal_address« esetében a PKV (vagy adott esetben alapkezelője) címéből az utcanevet és házszámot megadják, |
| --- | --- |

—

a »postal_address« esetében a PKV (vagy adott esetben alapkezelője) címéből az utcanevet és házszámot megadják,

| — | a »postal_box« változó esetében az országos postafiókrendszert használják, illetve hogy a »postal_box« számok elé nem írtak a postafiókra utaló szöveges megjegyzéseket, és |
| --- | --- |

—

a »postal_box« változó esetében az országos postafiókrendszert használják, illetve hogy a »postal_box« számok elé nem írtak a postafiókra utaló szöveges megjegyzéseket, és

| — | a »postal_code« változó esetében az országos irányítószám-rendszereket alkalmazzák, illetve hogy a releváns irányítószámot adják meg. |
| --- | --- |

—

a »postal_code« változó esetében az országos irányítószám-rendszereket alkalmazzák, illetve hogy a releváns irányítószámot adják meg.

Ha az »address« változók egyike sincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

5.   Város

Ellenőrzésre kerül, hogy a »city« változó meghatározza a várost, ahol a PKV székhelye van.

Ha a »city« változó nincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

6.   Alapkezelő neve és a kapcsolódó titoktartási jelzés

Az alapkezelő a PKV részére alapkezelői és nyilvántartási szolgáltatást nyújtó intézmény.

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | a »management company name« változó vagy a vállalat nevével, vagy »not available«-ként vagy »not applicable«-ként adták meg, |
| --- | --- |

—

a »management company name« változó vagy a vállalat nevével, vagy »not available«-ként vagy »not applicable«-ként adták meg,

| — | amennyiben a »management company name« változót »not available«-ként adták meg, azt a »free_text« mezőben indokolták; egyébként az EKB figyelmeztetést küld, |
| --- | --- |

—

amennyiben a »management company name« változót »not available«-ként adták meg, azt a »free_text« mezőben indokolták; egyébként az EKB figyelmeztetést küld,

| — | a »management company name_confidentiality_flag« változót »F«-ként, vagy »N«-ként vagy »C«-ként töltötték ki. |
| --- | --- |

—

a »management company name_confidentiality_flag« változót »F«-ként, vagy »N«-ként vagy »C«-ként töltötték ki.

Ha a »management company name« változó nincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

7.   Az értékpapírosítás jellege és a kapcsolódó titoktartási jelzés

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | a »nature of securitisation« változó a következő négy, előre meghatározott érték egyikét veszi fel: »traditional«, »synthetic«, »other« vagy »not available«, |
| --- | --- |

—

a »nature of securitisation« változó a következő négy, előre meghatározott érték egyikét veszi fel: »traditional«, »synthetic«, »other« vagy »not available«,

| — | amennyiben a »nature of securitisation« változót »not available«-ként adták meg, azt a »free_text« mezőben indokolták; egyébként az EKB figyelmeztetést küld, |
| --- | --- |

—

amennyiben a »nature of securitisation« változót »not available«-ként adták meg, azt a »free_text« mezőben indokolták; egyébként az EKB figyelmeztetést küld,

| — | a »nature of securisitation_confidentiality_flag« változót »F«-ként, »N«ként vagy »C«-ként töltötték ki. |
| --- | --- |

—

a »nature of securisitation_confidentiality_flag« változót »F«-ként, »N«ként vagy »C«-ként töltötték ki.

Ha a »nature of securitisation« változó nincs megadva, az EKB az egész kérést elutasítja.

8.   ISIN-kódok

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | az »ISIN codes« változó esetében minden PKV tekintetében legalább az »ISIN_1« változót jelentik, illetve az »ISIN_1« értéke vagy maga a kód vagy pedig a 12 karakteres »XXXXXXXXXXXX« kifejezés, |
| --- | --- |

—

az »ISIN codes« változó esetében minden PKV tekintetében legalább az »ISIN_1« változót jelentik, illetve az »ISIN_1« értéke vagy maga a kód vagy pedig a 12 karakteres »XXXXXXXXXXXX« kifejezés,

| — | a PKV-kénti ISIN-kódok nincsenek megkettőzve, |
| --- | --- |

—

a PKV-kénti ISIN-kódok nincsenek megkettőzve,

| — | ISIN-kódok PKV-k között nincsenek megkettőzve. |
| --- | --- |

—

ISIN-kódok PKV-k között nincsenek megkettőzve.

Ha az »ISIN codes« és az »ISIN_1« változók nincsenek megadva, azaz sem a tényleges kódot, sem az »XXXXXXXXXXXX« kifejezést nem jelentik, az EKB az egész kérést elutasítja.

9.   Titoktartásra vonatkozó ellenőrzések

Amikor az NKB-k egy PKV adatainak frissítését jelentik az EKB részére, egyes értékeket vagy az összes bejegyzést bizalmas információként jelenthetik a bizalmas jelzés alkalmazásával.

Ilyen esetekben a titoktartás indokait a »free_text« mezőben kell megadni kísérő információként.

Az EKB nem teszi közzé az ilyen értékeket a honlapján, és nem továbbítja azokat az NKB-k felé. A titoktartási jelzések az alábbiakban olvashatók részletesen:

| »F« | Szabad: ez az érték nem bizalmas és közzétehető |
| --- | --- |
| »N« | Bizalmas statisztikai információ: ez az érték KBER-en belül terjeszthető, de nem tehető közzé |
| »C« | Titkos statisztikai információ: ez az érték nem terjeszthető az KBER-en belül, nem is tehető közzé; az EKB statisztikakészítési környezetében marad |

»F«

Szabad: ez az érték nem bizalmas és közzétehető

»N«

Bizalmas statisztikai információ: ez az érték KBER-en belül terjeszthető, de nem tehető közzé

»C«

Titkos statisztikai információ: ez az érték nem terjeszthető az KBER-en belül, nem is tehető közzé; az EKB statisztikakészítési környezetében marad

Ellenőrzésre kerül, hogy:

| — | az »fvc_confidentiality_flag«, »management company name_confidentiality_flag« és a »nature of securitisation_confidentiality_flag« változókat a következő, előre meghatározott értékekkel megadták: »F«, »N« vagy »C«, |
| --- | --- |

—

az »fvc_confidentiality_flag«, »management company name_confidentiality_flag« és a »nature of securitisation_confidentiality_flag« változókat a következő, előre meghatározott értékekkel megadták: »F«, »N« vagy »C«,

| — | ha a »management company name_confidentiality_flag« és/vagy a »nature of securisitation_confidentiality_flag«»N« vagy »C«, akkor az »fvc_confidentiality_flag«»F«.” |
| --- | --- |

—

ha a »management company name_confidentiality_flag« és/vagy a »nature of securisitation_confidentiality_flag«»N« vagy »C«, akkor az »fvc_confidentiality_flag«»F«.”

---

(1)  Beleértve a belföldi térséget, az egyéb euroövezeti részt vevő tagállamokat és a külföldöt.”

1

(2)  Értékpapírok Nemzetközi Azonosító Száma (International Securities Identification Number): valamely értékpapírt kizárólagosan azonosító, 12 alfanumerikus karakterből álló kód.

2

---

Helyesbítések

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/92 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/92

---

Helyesbítés a marhahúságazatban alkalmazandó export-visszatérítések megállapításáról szóló, 2009. január 22-i 61/2009/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 19., 2009. január 23.
  )

A fedőlapon, a tartalomjegyzékben és a 16. oldalon a címben:

a következő szövegrész:

„marhahúságazatban”

helyesen:

„sertéshúságazatban”.

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 53/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---