# Euroopa Liidu L 6/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 6 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide10. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 6

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide10. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 15/2009, 8. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 16/2009, 9. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/128/EÜ, 22. detsember 2008, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid (kodifitseeritud versioon) (
  1
  ) | 20 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 15/2009, 8. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 16/2009, 9. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/128/EÜ, 22. detsember 2008, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid (kodifitseeritud versioon) (
  1
  )

1

20

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/10/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. detsember 2008, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) kohane suurõnnetuste puhul kasutatav aruandevorm
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7530 all)

   (
  1
  ) | 64 |
| | | 2009/11/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2008, millega kinnitatakse Hispaanias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8477 all) | 79 |
| | | 2009/12/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2008, millega kinnitatakse Taanis kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8498 all) | 83 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2009/13/EÜ |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2008, 23. detsember 2008, kokkuleppe 11. lisa 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta | 89 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/10/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. detsember 2008, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) kohane suurõnnetuste puhul kasutatav aruandevorm
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7530 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7530 all)

1

64

2009/11/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2008, millega kinnitatakse Hispaanias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8477 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8477 all)

79

2009/12/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2008, millega kinnitatakse Taanis kasutatavad searümpade liigitusmeetodid
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8498 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8498 all)

83

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2009/13/EÜ

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühise veterinaarkomitee otsus nr 1/2008, 23. detsember 2008, kokkuleppe 11. lisa 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta

89

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1077/2008 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007) parandus (ELT L 295, 4.11.2008) | 117 |

Parandused

*

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1077/2008 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007) parandus (ELT L 295, 4.11.2008)

117

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 15/2009,

8. jaanuar 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikleid 19 ja 24,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

I.   Varasem uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas 1999. aasta detsembris määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tasakaalustav tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1 %. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997 kuni 30. septembrini 1998.

| (2) | Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis oma määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aegumise läbivaatamist vastavalt algmääruse artiklile 18 säilitas nõukogu 2006. aasta märtsis oma määrusega (EÜ) nr 367/2006 (3) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu, mis oli kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2597/1999. Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.

| (3) | Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimisega muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimisega muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

| (4) | Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja, Jindal Poly Films, Limited’i (varasem nimetus Jindal Polyester Ltd, edaspidi „Jindal”) subsideerimisega muutis nõukogu 2007. aasta septembris oma määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

Pärast vahepealset läbivaatamist seoses ühe teise India PET-kile tootja, Jindal Poly Films, Limited’i (varasem nimetus Jindal Polyester Ltd, edaspidi „Jindal”) subsideerimisega muutis nõukogu 2007. aasta septembris oma määrusega (EÜ) nr 1124/2007 (5) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Jindali suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 367/2006.

II.   Kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (6) kehtestas nõukogu 2001. aasta augustis dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes. Meetmed koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (6) kehtestas nõukogu 2001. aasta augustis dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes. Meetmed koosnesid 0–62,6 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 53,3 %.

| (6) | Nõukogu muutis 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 366/2006 (7) määruse (EÜ) nr 1676/2001 alusel arvutatud dumpingumarginaalide taset. Uued dumpingumarginaalid on 3,2 % – 29,3 % ja uus dumpinguvastane tollimaksumäär on 0 % – 18 %, selleks et võtta arvesse Indiast pärit samadele toodetele kehtestatud ekspordisubsiidiumidest tulenevaid tasakaalustavaid tollimakse, mida on muudetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 367/2006, mis on vastu võetud pärast põhjenduses 1 osutatud määruse (EÜ) nr 2579/1999 aegumisega seotud läbivaatust. Pärast vahepealset läbivaatamist seoses India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimisega muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu muutis 2006. aasta märtsis määrusega (EÜ) nr 366/2006 (7) määruse (EÜ) nr 1676/2001 alusel arvutatud dumpingumarginaalide taset. Uued dumpingumarginaalid on 3,2 % – 29,3 % ja uus dumpinguvastane tollimaksumäär on 0 % – 18 %, selleks et võtta arvesse Indiast pärit samadele toodetele kehtestatud ekspordisubsiidiumidest tulenevaid tasakaalustavaid tollimakse, mida on muudetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 367/2006, mis on vastu võetud pärast põhjenduses 1 osutatud määruse (EÜ) nr 2579/1999 aegumisega seotud läbivaatust. Pärast vahepealset läbivaatamist seoses India PET-kile tootja, Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware”) subsideerimisega muutis nõukogu 2006. aasta augustis oma määrusega (EÜ) nr 1288/2006 lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis oli Garware suhtes kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1676/2001.

| (7) | Pärast eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (8) määrust (EÜ) nr 1676/2001 seoses äriühinguga SRF Limited. Määrusega asjaomase äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 % ja dumpinguvastane tollimaksumäär on 3,5 %, selleks et võtta arvesse äriühingu suhtes subsiidiumidevastase uurimise käigus kehtestatud ekspordisubsiidiumi määra, millest tulenevalt võeti vastu eespool osutatud määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(7)

Pärast eksportivalt tootjalt uue taotluse saamist muutis nõukogu 2006. aasta septembris määrusega (EÜ) nr 1424/2006 (8) määrust (EÜ) nr 1676/2001 seoses äriühinguga SRF Limited. Määrusega asjaomase äriühingu suhtes kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 % ja dumpinguvastane tollimaksumäär on 3,5 %, selleks et võtta arvesse äriühingu suhtes subsiidiumidevastase uurimise käigus kehtestatud ekspordisubsiidiumi määra, millest tulenevalt võeti vastu eespool osutatud määrus (EÜ) nr 367/2006. Kuna äriühingu suhtes ei ole kehtestatud individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära, kohaldati tema suhtes kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

| (8) | Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (9) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) artikli 11 lõike 2 alusel kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (10) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati kõnealuse impordi osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportijaga vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

Pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (9) (edaspidi „dumpinguvastane algmäärus”) artikli 11 lõike 2 alusel kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1292/2007 (10) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Sama määrusega lõpetati kõnealuse impordi osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdus ühe India eksportijaga vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3.

III.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (9) | Pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivusaja pikendamist 2006. aasta märtsis esitas India valitsus avalduse, et asjaolud seoses kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jao 80 HHC kohane tulumaksuvabastus) on muutunud ja need muutused on püsivad. Kokkuvõttes väideti, et subsideerimise ulatus on vähenenud ja seega tuleks meetmed, mis on kehtestatud osaliselt nende kavade alusel, läbi vaadata. |
| --- | --- |

(9)

Pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivusaja pikendamist 2006. aasta märtsis esitas India valitsus avalduse, et asjaolud seoses kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jao 80 HHC kohane tulumaksuvabastus) on muutunud ja need muutused on püsivad. Kokkuvõttes väideti, et subsideerimise ulatus on vähenenud ja seega tuleks meetmed, mis on kehtestatud osaliselt nende kavade alusel, läbi vaadata.

| (10) | Komisjon kontrollis India valitsuse esitatud tõendeid ja leidis, et läbivaatamise algatamine vastavalt algmääruse artikli 19 sätetele on tõenditega piisavalt põhjendatud. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas12. oktoobril 2007 (11) avaldatud algatamisteatega ex officio osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu subsideerimise tasemega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon kontrollis India valitsuse esitatud tõendeid ja leidis, et läbivaatamise algatamine vastavalt algmääruse artikli 19 sätetele on tõenditega piisavalt põhjendatud. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas12. oktoobril 2007 (11) avaldatud algatamisteatega ex officio osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdub Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu subsideerimise tasemega.

| (11) | Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk on hinnata, kas kehtivaid meetmeid on vaja jätkata, muuta või lõpetada äriühingute suhtes, kes said toetusi kas ühe või mõlema kõnealuse väidetavalt muudetud subsiidiumikava alusel, mille kohta esitati kooskõlas algatamisteates esitatud asjakohaste sätetega piisavalt tõendeid. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnataks ka seda, kas läbivaatamise tulemuste põhjal tuleks läbi vaadata kehtivate meetmete kindlaksmääramiseni viinud uurimise raames koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk on hinnata, kas kehtivaid meetmeid on vaja jätkata, muuta või lõpetada äriühingute suhtes, kes said toetusi kas ühe või mõlema kõnealuse väidetavalt muudetud subsiidiumikava alusel, mille kohta esitati kooskõlas algatamisteates esitatud asjakohaste sätetega piisavalt tõendeid. Osalise vahepealse läbivaatamise käigus hinnataks ka seda, kas läbivaatamise tulemuste põhjal tuleks läbi vaadata kehtivate meetmete kindlaksmääramiseni viinud uurimise raames koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed.

| (12) | Läbivaatamine piirdus algatamisteates loetletud äriühingute subsideerimise ulatusega ja selliste eksportijate subsideerimise ulatusega, kellel paluti endast teada anda algatamisteates sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Läbivaatamine piirdus algatamisteates loetletud äriühingute subsideerimise ulatusega ja selliste eksportijate subsideerimise ulatusega, kellel paluti endast teada anda algatamisteates sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul.

IV.   Uurimisperiood

| (13) | Subsideerimise ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(13)

Subsideerimise ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

V.   Uurimisega seotud isikud

| (14) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult India valitsusele, varasema uurimise käigus koostööd teinud India eksportivatele tootjatele, keda on nimetatud määruses (EÜ) nr 367/2006 ja kes on loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teate lisas ning kelle kohta leiti, et nende suhtes kohaldatakse mõnda väidetavalt muudetud subsiidiumikava, ning äriühingutele Du Pont Tejin Films (Luksemburg), Mitsubishi Polyester Film (Saksamaa), Toray Plastics Europe (Prantsusmaa) ja Nurell (Itaalia), kelle toodang moodustab enamiku ühenduse polüetüleentereftalaatkile toodangust (edaspidi „ühenduse tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult India valitsusele, varasema uurimise käigus koostööd teinud India eksportivatele tootjatele, keda on nimetatud määruses (EÜ) nr 367/2006 ja kes on loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teate lisas ning kelle kohta leiti, et nende suhtes kohaldatakse mõnda väidetavalt muudetud subsiidiumikava, ning äriühingutele Du Pont Tejin Films (Luksemburg), Mitsubishi Polyester Film (Saksamaa), Toray Plastics Europe (Prantsusmaa) ja Nurell (Itaalia), kelle toodang moodustab enamiku ühenduse polüetüleentereftalaatkile toodangust (edaspidi „ühenduse tootmisharu”). Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (15) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(15)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (16) | Huvitatud isikute esitatud kirjalikud ja suulised märkused vaadati läbi ja neid võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikute esitatud kirjalikud ja suulised märkused vaadati läbi ja neid võeti vajaduse korral arvesse.

| (17) | Pidades silmas kõnealusesse läbivaatamismenetlusse kaasatud isikute hulka, nähti ette, et subsideerimise uurimiseks korraldatakse väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eksportivatel tootjatel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast osalise vahepealse läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(17)

Pidades silmas kõnealusesse läbivaatamismenetlusse kaasatud isikute hulka, nähti ette, et subsideerimise uurimiseks korraldatakse väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti eksportivatel tootjatel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast osalise vahepealse läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (18) | Pärast esitatud teabe uurimist ning arvestades nende India tootjate arvu, kes andsid märku oma valmisolekust koostööd teha, otsustati, et väljavõttelise uuringu korraldamine ei ole kõnealusel juhul vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Pärast esitatud teabe uurimist ning arvestades nende India tootjate arvu, kes andsid märku oma valmisolekust koostööd teha, otsustati, et väljavõttelise uuringu korraldamine ei ole kõnealusel juhul vajalik.

| (19) | Üks äriühing, SRF Limited, keda ei ole loetletud algatamisteate lisas, andis endast teada ja esitas tõendid selle kohta, et ta vastab valimisse kaasamise tingimustele, mis on kehtestatud seoses osalise vahepealse läbivaatamise kohaldamisalaga algatamisteate punktis 4. Sellest tulenevalt kaasatakse see äriühing kõnealusesse läbivaatamisse. |
| --- | --- |

(19)

Üks äriühing, SRF Limited, keda ei ole loetletud algatamisteate lisas, andis endast teada ja esitas tõendid selle kohta, et ta vastab valimisse kaasamise tingimustele, mis on kehtestatud seoses osalise vahepealse läbivaatamise kohaldamisalaga algatamisteate punktis 4. Sellest tulenevalt kaasatakse see äriühing kõnealusesse läbivaatamisse.

| (20) | Üks äriühing, Flex Industries Limited, kelle suhtes kohaldati tasakaalustavat tollimaksu (määrus (EÜ) nr 367/2006) ja dumpinguvastast tollimaksu (määrus (EÜ) nr 1292/2007), on muutnud oma nime ning teda tuntakse nüüd nime Uflex Limited all. Kõnealune nimemuutus ei mõjuta varasema uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(20)

Üks äriühing, Flex Industries Limited, kelle suhtes kohaldati tasakaalustavat tollimaksu (määrus (EÜ) nr 367/2006) ja dumpinguvastast tollimaksu (määrus (EÜ) nr 1292/2007), on muutnud oma nime ning teda tuntakse nüüd nime Uflex Limited all. Kõnealune nimemuutus ei mõjuta varasema uurimise tulemusi.

| (21) | Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud eksportivatele tootjatele, kes vastasid algatamisteates kehtestatud tingimustele. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele. |
| --- | --- |

(21)

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud eksportivatele tootjatele, kes vastasid algatamisteates kehtestatud tingimustele. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.

| (22) | Küsimustikule vastasid viis India eksportivat tootjat ja India valitsus. |
| --- | --- |

(22)

Küsimustikule vastasid viis India eksportivat tootjat ja India valitsus.

| (23) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsiidiumi määramise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäike tehti Delhis India valitsuse, Mumbais Maharashtra valitsuse ja India Reservpanga ruumidesse ning järgmiste äriühingute ruumidesse:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsiidiumi määramise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäike tehti Delhis India valitsuse, Mumbais Maharashtra valitsuse ja India Reservpanga ruumidesse ning järgmiste äriühingute ruumidesse:

—

Ester Industries Limited, New Delhi;

| — | Garware Polyester Limited, Mumbai; |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Mumbai;

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida; |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida;

| — | SRF Limited, Gurgaon; |
| --- | --- |

—

SRF Limited, Gurgaon;

| — | Uflex Limited, Noida. |
| --- | --- |

—

Uflex Limited, Noida.

VI.   Avalikustamine ja märkused menetluse kohta

| (24) | India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille kohaselt oli kavas teha ettepanek muuta koostööd teinud India eksportivate tootjate suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid ja pikendada kehtivaid meetmeid teiste äriühingute suhtes, kes ei teinud kõnealuse osalise läbivaatamise käigus koostööd. Neile anti ka piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(24)

India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille kohaselt oli kavas teha ettepanek muuta koostööd teinud India eksportivate tootjate suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid ja pikendada kehtivaid meetmeid teiste äriühingute suhtes, kes ei teinud kõnealuse osalise läbivaatamise käigus koostööd. Neile anti ka piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on esitatud allpool.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (25) | Kõnealuses uurimises käsitletav toode on sama toode, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 367/2006, nimelt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit PET-kile. |
| --- | --- |

(25)

Kõnealuses uurimises käsitletav toode on sama toode, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 367/2006, nimelt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit PET-kile.

C.   SUBSIDEERIMINE

1.   Sissejuhatus

| (26) | India valitsuse ja koostööd tegevate India eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:






  a) | eellubade kava (varasem nimetus Advance Licence Scheme); |
| --- | --- | --- |

(26)

India valitsuse ja koostööd tegevate India eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:

a)

eellubade kava (varasem nimetus Advance Licence Scheme);

| b) | imporditollimaksude hüvituskava; |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvituskava;

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava; |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava;

| d) | erimajandustsoonide/eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste kava; |
| --- | --- |

d)

erimajandustsoonide/eksportkauba tootmise eritsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste kava;

| e) | tulumaksuvabastuse kava; |
| --- | --- |

e)

tulumaksuvabastuse kava;

| f) | ekspordi krediteerimise kava. |
| --- | --- |

f)

ekspordi krediteerimise kava.

| g) | Ergutussüsteem |
| --- | --- |

g)

| (27) | Eespool punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi-impordipoliitikat käsitlevaid teateid. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Kõnealuse juhtumi puhul on läbivaatamise uurimisperioodi jaoks oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta plaan ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 04–09”). Lisaks sellele kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 04–09 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „HOP I 04–09”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt. |
| --- | --- |

(27)

Eespool punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi-impordipoliitikat käsitlevaid teateid. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Kõnealuse juhtumi puhul on läbivaatamise uurimisperioodi jaoks oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta plaan ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 04–09”). Lisaks sellele kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 04–09 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „HOP I 04–09”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.

| (28) | Punktis e nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(28)

Punktis e nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (29) | Punktis f nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India Reservpangal juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist. |
| --- | --- |

(29)

Punktis f nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India Reservpangal juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.

| (30) | Eespool punktis g nimetatud kava haldavad India ametiasutused. |
| --- | --- |

(30)

Eespool punktis g nimetatud kava haldavad India ametiasutused.

| (31) | Algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt palus komisjon India valitsuselt täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui ka muutmata kavade kohta eesmärgiga selgitada tegelikku olukorda seoses väidetavate kavadega ja selleks, et jõuda vastastikusel kokkuleppel põhinevale lahendusele. Pärast neid konsultatsioone ja põhjusel, et nende kavade suhtes ei jõutud üksmeelsele lahendusele, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse. |
| --- | --- |

(31)

Algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt palus komisjon India valitsuselt täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui ka muutmata kavade kohta eesmärgiga selgitada tegelikku olukorda seoses väidetavate kavadega ja selleks, et jõuda vastastikusel kokkuleppel põhinevale lahendusele. Pärast neid konsultatsioone ja põhjusel, et nende kavade suhtes ei jõutud üksmeelsele lahendusele, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse.

| (32) | Pärast avalikustamist väitsid India valitsus ja üks eksportiv tootja, et ei ole kindlaks tehtud, et uuritud kavad toovad nende kasutajatele kasu. Vastuseks sellele väitele tuleks märkida, et iga uuritava kava puhul tehti kindlaks, kas mis tahes soodustus on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportivad tootjad kasu saavad. Lisaks sellele selgitati, miks peetakse erinevate kavade alusel saadavaid toetusi tasakaalustatavateks. Samuti on kõik koostööd teinud eksportivad tootjad saanud üksikasjalikud arvutused selle kohta, kuidas iga kava puhul saadud toetuse suurus kindlaks määrati. Järelikult tuleb väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(32)

Pärast avalikustamist väitsid India valitsus ja üks eksportiv tootja, et ei ole kindlaks tehtud, et uuritud kavad toovad nende kasutajatele kasu. Vastuseks sellele väitele tuleks märkida, et iga uuritava kava puhul tehti kindlaks, kas mis tahes soodustus on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportivad tootjad kasu saavad. Lisaks sellele selgitati, miks peetakse erinevate kavade alusel saadavaid toetusi tasakaalustatavateks. Samuti on kõik koostööd teinud eksportivad tootjad saanud üksikasjalikud arvutused selle kohta, kuidas iga kava puhul saadud toetuse suurus kindlaks määrati. Järelikult tuleb väide tagasi lükata.

2.   Eellubade kava (Advance Authorisations Scheme – AAS)

a)   Õiguslik alus

| (33) | Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 lõigetes 4.1.1–4.1.14 ja HOP I 04–09 peatükkides 4.1–4.30. Varasema läbivaatamise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(33)

Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 lõigetes 4.1.1–4.1.14 ja HOP I 04–09 peatükkides 4.1–4.30. Varasema läbivaatamise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

b)   Abikõlblikkus

| (34) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 35. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad saavad taotleda vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on mainitud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksusele tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. |
| --- | --- |

(34)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 35. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse tingimuste ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad saavad taotleda vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on mainitud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksusele tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

c)   Rakendamine

| (35) | Eellube väljastatakse:






  i) | tegeliku ekspordi jaoks. See on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote tootmiseks sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas; |
| --- | --- | --- |

(35)

Eellube väljastatakse:

i)

tegeliku ekspordi jaoks. See on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote tootmiseks sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas;

| ii) | aastase vajaduse jaoks. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendit, mida kasutatakse toodete tootmiseks, mis kuuluvad sellesse tooterühma. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse; |
| --- | --- |

ii)

aastase vajaduse jaoks. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendit, mida kasutatakse toodete tootmiseks, mis kuuluvad sellesse tooterühma. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutatakse;

| iii) | vahetarnete jaoks. See allkava hõlmab juhtumeid, kus kahel tootjal on kavas toota üht eksporditavat toodet ja jagada omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja ta võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima; |
| --- | --- |

iii)

vahetarnete jaoks. See allkava hõlmab juhtumeid, kus kahel tootjal on kavas toota üht eksporditavat toodet ja jagada omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollivabalt importida ja ta võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima;

| iv) | ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mida on vaja, et toota kaupu, mis on ette nähtud müümiseks ekspordiga samaväärse toiminguna EXIM-poliitika 04–09 lõike 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis; |
| --- | --- |

iv)

ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mida on vaja, et toota kaupu, mis on ette nähtud müümiseks ekspordiga samaväärse toiminguna EXIM-poliitika 04–09 lõike 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis;

| v) | eelnevate vabastusotsuste jaoks. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelnev vabastusotsus on vahend, mille abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaise kui ka imporditud sisendite puhul; |
| --- | --- |

v)

eelnevate vabastusotsuste jaoks. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelnev vabastusotsus on vahend, mille abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaise kui ka imporditud sisendite puhul;

| vi) | riiklike kompensatsiooniakreditiivide jaoks. See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

vi)

riiklike kompensatsiooniakreditiivide jaoks. See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 04–09 lõikes 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (36) | Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Kaks nendest äriühingutest kasutasid kaht allkava, s.o i) tegeliku ekspordi eellubade kava ja iii) vahetarnete eellubade kava. Kolmas äriühing kasutas ii) aastanõuete eellubade kava. Seetõttu pole vaja tõendada tasakaalustavate meetmete vajalikkust ülejäänud allkavade puhul. |
| --- | --- |

(36)

Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said seoses vaatlusaluse tootega eellubade kava raames läbivaatamise uurimisperioodil soodustusi. Kaks nendest äriühingutest kasutasid kaht allkava, s.o i) tegeliku ekspordi eellubade kava ja iii) vahetarnete eellubade kava. Kolmas äriühing kasutas ii) aastanõuete eellubade kava. Seetõttu pole vaja tõendada tasakaalustavate meetmete vajalikkust ülejäänud allkavade puhul.

| (37) | India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peab „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud/kodumaalt hangitud kauba kulu ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi HOP I 04–09 peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning lisas 23 nõutud teave vastab tõele ja on õige. Eelnimetatud sätteid kohaldatakse siiski ainult eellubade suhtes, mis on välja antud 13. mail 2005 või pärast seda. Kõigi varem välja antud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrolli eeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja lisas 18 ettenähtud vormis (peatükk 4.30 ja HOP I 02–07, 18. lisa). |
| --- | --- |

(37)

India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peab „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud/kodumaalt hangitud kauba kulu ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi HOP I 04–09 peatükid 4.26, 4.30 ja 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor/kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning lisas 23 nõutud teave vastab tõele ja on õige. Eelnimetatud sätteid kohaldatakse siiski ainult eellubade suhtes, mis on välja antud 13. mail 2005 või pärast seda. Kõigi varem välja antud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrolli eeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja lisas 18 ettenähtud vormis (peatükk 4.30 ja HOP I 02–07, 18. lisa).

| (38) | Seoses läbivaatamise uurimisperioodil kahe koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatud allkavadega, st tegeliku ekspordi ja vahetarnete allkavadega, määras India valitsus kauba koguse ja väärtuse ulatuses imporditoetused ja ekspordikohustused ning väljastas nende kohta load. Lisaks peavad valitsusametnikud dokumenteerima loal impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, ja need on avaldatud dokumendis HOP II 04–09. Kõige hilisemad PET-kile ja vahetoote PET-laastude SIONide muudatused vaadati läbi 2005. aasta septembris. |
| --- | --- |

(38)

Seoses läbivaatamise uurimisperioodil kahe koostööd teinud eksportiva tootja suhtes kohaldatud allkavadega, st tegeliku ekspordi ja vahetarnete allkavadega, määras India valitsus kauba koguse ja väärtuse ulatuses imporditoetused ja ekspordikohustused ning väljastas nende kohta load. Lisaks peavad valitsusametnikud dokumenteerima loal impordi- ja eksporditehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, ja need on avaldatud dokumendis HOP II 04–09. Kõige hilisemad PET-kile ja vahetoote PET-laastude SIONide muudatused vaadati läbi 2005. aasta septembris.

| (39) | Seoses eespool nimetatud allkavaga ii (aastanõuete eellubade kava), mida kasutas teine eksportija, on loal dokumenteeritud ainult imporditoetus. Loa omanik on kohustatud dokumenteerima seosed sisendite ja lõpptoote vahel (HOP I 04–09, lõige 4.24 A, alapunkt c). |
| --- | --- |

(39)

Seoses eespool nimetatud allkavaga ii (aastanõuete eellubade kava), mida kasutas teine eksportija, on loal dokumenteeritud ainult imporditoetus. Loa omanik on kohustatud dokumenteerima seosed sisendite ja lõpptoote vahel (HOP I 04–09, lõige 4.24 A, alapunkt c).

| (40) | Imporditud sisendmaterjal ei ole edasiantav ja seda tuleb kasutada eksporditava lõpptoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud aja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(40)

Imporditud sisendmaterjal ei ole edasiantav ja seda tuleb kasutada eksporditava lõpptoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud aja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

| (41) | Kontrollimine näitas, et asjaomaste äriühingute põhitooraine vajadus ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks oli väiksem kui vastav SION. See oli selgelt nii vana PET-kile SIONi puhul ning on seda väiksemas ulatuses ka 2005. aasta septembris jõustunud läbivaadatud SIONi puhul. |
| --- | --- |

(41)

Kontrollimine näitas, et asjaomaste äriühingute põhitooraine vajadus ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks oli väiksem kui vastav SION. See oli selgelt nii vana PET-kile SIONi puhul ning on seda väiksemas ulatuses ka 2005. aasta septembris jõustunud läbivaadatud SIONi puhul.

| (42) | Kontrollimise käigus tehti ka kindlaks, et ükski asjaomastest äriühingutest ei pidanud põhjenduses 37 osutatud ja seadusega ette nähtud tarbimisregistrit. Sellest tulenevalt järeldatakse, et India asutuste kehtestatud kontrollinõudeid ei täidetud. |
| --- | --- |

(42)

Kontrollimise käigus tehti ka kindlaks, et ükski asjaomastest äriühingutest ei pidanud põhjenduses 37 osutatud ja seadusega ette nähtud tarbimisregistrit. Sellest tulenevalt järeldatakse, et India asutuste kehtestatud kontrollinõudeid ei täidetud.

d)   Järeldus

| (43) | Imporditollimaksudest vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele. |
| --- | --- |

(43)

Imporditollimaksudest vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.

| (44) | Lisaks sellele sõltuvad tegeliku ekspordi eellubade kava, vahetarnete eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast loetakse neid vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a eristavateks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele sõltuvad tegeliku ekspordi eellubade kava, vahetarnete eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast loetakse neid vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a eristavateks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

| (45) | Ühtegi praegusel juhul kasutatud kolmest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei oma uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote kohta ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna ükski asjaomastest äriühingutest ei pidanud nõutavat tarbimisregistrit, et võimaldada India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporditavas toodangus. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisendeil põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). |
| --- | --- |

(45)

Ühtegi praegusel juhul kasutatud kolmest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt ei oma uut ega vana kontrollisüsteemi ega -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONid vaatlusaluse toote kohta ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna ükski asjaomastest äriühingutest ei pidanud nõutavat tarbimisregistrit, et võimaldada India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporditavas toodangus. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisendeil põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi need tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

| (46) | Seepärast on need kolm allkava tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(46)

Seepärast on need kolm allkava tasakaalustatavad.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (47) | Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav toetus kogu tagastatud imporditollimaks, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega nähakse ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(47)

Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav toetus kogu tagastatud imporditollimaks, mis oleks tavaliselt tulnud sisendite importimisel tasuda. Seoses sellega märgitakse, et algmäärusega nähakse ette mitte üksnes „ülemäärase” tollimaksu tagastamise tasakaalustamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Kõnealusel juhul ei olnud need tingimused täidetud. Seega, kui adekvaatse kontrollmenetluse rakendamist ei ole kinnitatud, pole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks.

| (48) | Subsiidiumisummad kolmele eksportijale, kes kasutasid eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud kolme allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma asjakohase nimetajana läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(48)

Subsiidiumisummad kolmele eksportijale, kes kasutasid eellubade kava raames antavaid toetusi, arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud kolme allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma asjakohase nimetajana läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (49) | Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 0,5 % kuni 2,1 %. |
| --- | --- |

(49)

Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 0,5 % kuni 2,1 %.

3.   Imporditollimaksude hüvituskava

a)   Õiguslik alus

| (50) | Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava) üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 4.3 ja HOP I 04–09 peatükis 4. |
| --- | --- |

(50)

Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava) üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 lõikes 4.3 ja HOP I 04–09 peatükis 4.

b)   Abikõlblikkus

| (51) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. |
| --- | --- |

(51)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

c)   DEPB-kava rakendamine

| (52) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks SIONide alusel, võttes arvesse eksporditava toote tootmiseks kasutatava imporditud sisendite eeldatavat kogust ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte. |
| --- | --- |

(52)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks SIONide alusel, võttes arvesse eksporditava toote tootmiseks kasutatava imporditud sisendite eeldatavat kogust ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.

| (53) | Et selle kava raames toetusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India asutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Et kaupu saaks eksportida, väljastavad India tolliasutused eksportimise ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas kõnealuse eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Seepärast puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta. |
| --- | --- |

(53)

Et selle kava raames toetusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India asutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Et kaupu saaks eksportida, väljastavad India tolliasutused eksportimise ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas kõnealuse eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Seepärast puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta.

| (54) | DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib piiramatult kasutada tollimaksude tasumiseks imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. |
| --- | --- |

(54)

DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib piiramatult kasutada tollimaksude tasumiseks imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

| (55) | DEPB-krediidi taotlus täidetakse elektrooniliselt ja see võib sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto mingeid konkreetseid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul HOP I 04–09 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega on ületatud. Enamgi veel, HOP I 04–09 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast). |
| --- | --- |

(55)

DEPB-krediidi taotlus täidetakse elektrooniliselt ja see võib sisaldada piiramatul arvul eksporditehinguid. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto mingeid konkreetseid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mille puhul HOP I 04–09 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega on ületatud. Enamgi veel, HOP I 04–09 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).

d)   Järeldused DEPB-kava kohta

| (56) | DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(56)

DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.

| (57) | Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast loetakse seda vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a eristavaks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ja seepärast loetakse seda vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a eristavaks ja tasakaalustatavaks.

| (58) | Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis kasutama ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetusi sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjali importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetusi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi sisenditena kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(58)

Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis kasutama ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetusi sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjali importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetusi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi sisenditena kasutatavaid kaupu.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (59) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Võeti arvesse, et toetust saadakse selle kava raames toimuva eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles on märgitud muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Lisaks sellele kandis ainus koostööd teinud eksportiv tootja DEPB-krediidi eksporditehingu sooritamisel tekkepõhiselt tuludesse. |
| --- | --- |

(59)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt ning vastavalt arvutusmeetoditele, mida kasutati selle kava puhul määruses (EÜ) nr 367/2006, lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel läbivaatamise uurimisperioodi jooksul saadud toetustest. Võeti arvesse, et toetust saadakse selle kava raames toimuva eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles on märgitud muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Lisaks sellele kandis ainus koostööd teinud eksportiv tootja DEPB-krediidi eksporditehingu sooritamisel tekkepõhiselt tuludesse.

| (60) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(60)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (61) | Neli koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 2,7 % kuni 5,9 %. |
| --- | --- |

(61)

Neli koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 2,7 % kuni 5,9 %.

4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

a)   Õiguslik alus

| (62) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava) üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 peatükis 5 ja HOP I 04–09 peatükis 5. |
| --- | --- |

(62)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava) üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 04–09 peatükis 5 ja HOP I 04–09 peatükis 5.

b)   Abikõlblikkus

| (63) | Selle kava tingimustele vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. |
| --- | --- |

(63)

Selle kava tingimustele vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

c)   Rakendamine

| (64) | Tingimusel, et kehtib ekspordikohustus, on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist nähakse kavaga kõigile selle raames imporditud kapitalikaupadele ette viieprotsendiline vähendatud imporditollimaks. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % tollimaksumäära (sealhulgas 10 % lisamaks) ja suure väärtusega importkaupade puhul nullprotsendilist tollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(64)

Tingimusel, et kehtib ekspordikohustus, on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist nähakse kavaga kõigile selle raames imporditud kapitalikaupadele ette viieprotsendiline vähendatud imporditollimaks. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % tollimaksumäära (sealhulgas 10 % lisamaks) ja suure väärtusega importkaupade puhul nullprotsendilist tollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks.

| (65) | EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(65)

EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (66) | Pärast avalikustamist märkis üks eksportiv tootja, et kõnealuse kava raames imporditud kapitalikaupu kasutati selliste toodete tootmiseks, mida kõnealune uurimine ei hõlmanud, ning et subsiidiumimarginaali kindlaksmääramisel tuleks kindlakstehtud ja läbivaatamise uurimisperioodil kehtiv subsiidiumisumma jagada mitte ainult vaatlusaluse toote ekspordiga. Leiti, et see väide on õigustatud, ning kõnealuse kava raames sellele äriühingule arvutatud toetuse summat kohandati vastavalt. |
| --- | --- |

(66)

Pärast avalikustamist märkis üks eksportiv tootja, et kõnealuse kava raames imporditud kapitalikaupu kasutati selliste toodete tootmiseks, mida kõnealune uurimine ei hõlmanud, ning et subsiidiumimarginaali kindlaksmääramisel tuleks kindlakstehtud ja läbivaatamise uurimisperioodil kehtiv subsiidiumisumma jagada mitte ainult vaatlusaluse toote ekspordiga. Leiti, et see väide on õigustatud, ning kõnealuse kava raames sellele äriühingule arvutatud toetuse summat kohandati vastavalt.

e)   Järeldus EPCG-kava kohta

| (67) | EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsusele muidu tollimaksudena laekuma pidavat tulu. Lisaks on tollimaksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(67)

EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsusele muidu tollimaksudena laekuma pidavat tulu. Lisaks on tollimaksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

| (68) | Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna neid litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna neid litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (69) | Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatavate süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata ära eksporditavate toodete tootmisel. |
| --- | --- |

(69)

Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatavate süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei kasutata ära eksporditavate toodete tootmisel.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (70) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupade maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tööstusharus. Vastavalt kehtestatud tavale on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud sel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab toetuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupade maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tööstusharus. Vastavalt kehtestatud tavale on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud sel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab toetuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (71) | Neli koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 1,0 % kuni 1,9 %. |
| --- | --- |

(71)

Neli koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava raames toetusi vahemikus 1,0 % kuni 1,9 %.

5.   Eksportkauba tootmise eritsoonide/erimajandustsoonide/ekspordisuunitlusega üksuste kavad

| (72) | Leiti, et ühelgi koostööd teinud eksportival tootjal ei olnud ekspordisuunitlusega üksuse staatust ja ükski neist ei asunud eksportkauba tootmise eritsoonis. Üks koostööd teinud eksportiv tootja asus siiski erimajandustsoonis ja sai läbivaatamise uurimisperioodil tasakaalustatavaid subsiidiume. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang hõlmab seega vaid erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZ-kava). |
| --- | --- |

(72)

Leiti, et ühelgi koostööd teinud eksportival tootjal ei olnud ekspordisuunitlusega üksuse staatust ja ükski neist ei asunud eksportkauba tootmise eritsoonis. Üks koostööd teinud eksportiv tootja asus siiski erimajandustsoonis ja sai läbivaatamise uurimisperioodil tasakaalustatavaid subsiidiume. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang hõlmab seega vaid erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme – SEZ-kava).

a)   Õiguslik alus

| (73) | SEZ-kavale osutatakse EXIM-poliitika 04–09 peatükis 7 ja HOP I 04–09 peatükis 7. Eeskirjade ja sätete üksikasjad ei sisaldu enam EXIM-poliitikat käsitlevas dokumendis ega menetlusjuhendis. Asjakohased poliitika ja rakendamise sätted sisalduvad erimajandustsoone käsitlevas seaduses (Special Economic Zones Act, nr 28, 2005) ja 2006. aastal avaldatud erimajandustsoone käsitlevates eeskirjades (10. veebruari 2006. aasta teade). |
| --- | --- |

(73)

SEZ-kavale osutatakse EXIM-poliitika 04–09 peatükis 7 ja HOP I 04–09 peatükis 7. Eeskirjade ja sätete üksikasjad ei sisaldu enam EXIM-poliitikat käsitlevas dokumendis ega menetlusjuhendis. Asjakohased poliitika ja rakendamise sätted sisalduvad erimajandustsoone käsitlevas seaduses (Special Economic Zones Act, nr 28, 2005) ja 2006. aastal avaldatud erimajandustsoone käsitlevates eeskirjades (10. veebruari 2006. aasta teade).

b)   Abikõlblikkus

| (74) | Kõik äriühingud, mis põhimõtteliselt ekspordivad kogu oma toodangu või kõik teenused, võib asutada SEZ-kava kohaselt. See tingimus hõlmab ka ainult kaubandusega tegelevaid äriühinguid. Erinevalt ekspordisuunitlusega üksuste kavast (Export Oriented Units Scheme – EOU-kava) ei pea äriühingud investeerima põhivarasse teatud miinimumsummat, et saada SEZ-kava alusel soodustusi. |
| --- | --- |

(74)

Kõik äriühingud, mis põhimõtteliselt ekspordivad kogu oma toodangu või kõik teenused, võib asutada SEZ-kava kohaselt. See tingimus hõlmab ka ainult kaubandusega tegelevaid äriühinguid. Erinevalt ekspordisuunitlusega üksuste kavast (Export Oriented Units Scheme – EOU-kava) ei pea äriühingud investeerima põhivarasse teatud miinimumsummat, et saada SEZ-kava alusel soodustusi.

c)   Rakendamine

| (75) | SEZ-kava on järg eelnevale eksportkauba tootmise eritsoonide kavale. Erimajandustsoonid on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil võõrterritooriumiks. SEZ-kava üksused peavad asuma kindlaks määratud tsoonides, mis on sel eesmärgil välja arendatud. Praegu kasutatakse 17 SEZ-kava, mille India asutused on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(75)

SEZ-kava on järg eelnevale eksportkauba tootmise eritsoonide kavale. Erimajandustsoonid on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil võõrterritooriumiks. SEZ-kava üksused peavad asuma kindlaks määratud tsoonides, mis on sel eesmärgil välja arendatud. Praegu kasutatakse 17 SEZ-kava, mille India asutused on heaks kiitnud.

| (76) | Taotlus erimajandustsooni staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta ning käsitlema muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja omamaiseid nõudeid. Kui asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealusele nõusolekule lisatud tingimused äriühingule. SEZ-kava staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib pikendada. |
| --- | --- |

(76)

Taotlus erimajandustsooni staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta ning käsitlema muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja omamaiseid nõudeid. Kui asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealusele nõusolekule lisatud tingimused äriühingule. SEZ-kava staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib pikendada.

| (77) | Erimajandustsoone käsitlevates 2006. aasta eeskirjades sätestatud SEZ-kava üksuste kohta kehtiv oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (viis aastat alates kaubandusliku tootmise alustamisest) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. |
| --- | --- |

(77)

Erimajandustsoone käsitlevates 2006. aasta eeskirjades sätestatud SEZ-kava üksuste kohta kehtiv oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st võrdlusperioodil (viis aastat alates kaubandusliku tootmise alustamisest) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse.

| (78) | SEZ-kava üksustel on õigus järgmistele soodustustele:






  i) | imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad); |
| --- | --- | --- |

(78)

SEZ-kava üksustel on õigus järgmistele soodustustele:

i)

imporditollimaksu vabastus kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seotud kaupade puhul (sealhulgas kapitalikaubad, tooraine ja tarbekaubad);

| ii) | aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; |
| --- | --- |

ii)

aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

| iii) | kodumaalt hangitud kaupadelt makstava riikliku müügimaksu vabastus; |
| --- | --- |

iii)

kodumaalt hangitud kaupadelt makstava riikliku müügimaksu vabastus;

| iv) | võimalus müüa osa toodangust siseturul eeldusel, et saadakse positiivset netotulu välisvaluutas kohaldatavate tollimaksude tasumise järel, kuna SEZ-kava ei peeta osaks India maksu- ja/või tolliterritooriumist; |
| --- | --- |

iv)

võimalus müüa osa toodangust siseturul eeldusel, et saadakse positiivset netotulu välisvaluutas kohaldatavate tollimaksude tasumise järel, kuna SEZ-kava ei peeta osaks India maksu- ja/või tolliterritooriumist;

| v) | tulumaksuseaduse jao 10AA kohaselt täielik vabastus SEZ-kava üksuste ekspordikasumilt tasutavast tulumaksust esimese viie aasta jooksul, 50 % vabastus järgmise viie aasta jooksul ning võimalus edasiste toetuste saamiseks järgmise viie aasta jooksul ning |
| --- | --- |

v)

tulumaksuseaduse jao 10AA kohaselt täielik vabastus SEZ-kava üksuste ekspordikasumilt tasutavast tulumaksust esimese viie aasta jooksul, 50 % vabastus järgmise viie aasta jooksul ning võimalus edasiste toetuste saamiseks järgmise viie aasta jooksul ning

| vi) | erimajandustsoonis tarbitud teenustelt tasutava teenusemaksu vabastus. |
| --- | --- |

vi)

erimajandustsoonis tarbitud teenustelt tasutava teenusemaksu vabastus.

| (79) | SEZ-kava alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse asjakohaste sätete kohaselt tolli järelevalve all. |
| --- | --- |

(79)

SEZ-kava alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse asjakohaste sätete kohaselt tolli järelevalve all.

| (80) | Kõnealustel üksustel on seaduse järgi kohustus rakendada asjakohast arvepidamise süsteemi, milles on märgitud siseturult imporditud või hangitud kaupade väärtus, kaupade tarbimine ja kasutamine, tootmine ja kaupade eksport, müük siseturul jne vastavalt erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reegli nr 22 lõikele 2. |
| --- | --- |

(80)

Kõnealustel üksustel on seaduse järgi kohustus rakendada asjakohast arvepidamise süsteemi, milles on märgitud siseturult imporditud või hangitud kaupade väärtus, kaupade tarbimine ja kasutamine, tootmine ja kaupade eksport, müük siseturul jne vastavalt erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reegli nr 22 lõikele 2.

| (81) | Siiski ei pea erimajandustsooni üksus vastavalt erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reeglile nr 35 seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise või omamaise müügiga. |
| --- | --- |

(81)

Siiski ei pea erimajandustsooni üksus vastavalt erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reeglile nr 35 seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise või omamaise müügiga.

| (82) | Tooraine ja kapitalikaupade importi ning omamaist hanget hinnatakse ettevõtte enda kinnituse alusel. Sama kehtib ka eksportmüügi puhul. Seega tolliasutused ei kontrolli rutiinselt erimajandustsooni üksuse selliseid saadetisi. |
| --- | --- |

(82)

Tooraine ja kapitalikaupade importi ning omamaist hanget hinnatakse ettevõtte enda kinnituse alusel. Sama kehtib ka eksportmüügi puhul. Seega tolliasutused ei kontrolli rutiinselt erimajandustsooni üksuse selliseid saadetisi.

| (83) | Kõnealusel juhul kasutas koostööd teinud eksportiv tootja kõnealust kava, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et hankida kaupu omamaiselt turult aktsiisimaksuvabalt ja ilma müügimaksu tasumata ning et saada vabastus teenusemaksust. Uurimine näitas, et asjaomased eksportivad tootjad ei saanud toetusi SEZ-kava tulumaksusoodustustest. |
| --- | --- |

(83)

Kõnealusel juhul kasutas koostööd teinud eksportiv tootja kõnealust kava, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et hankida kaupu omamaiselt turult aktsiisimaksuvabalt ja ilma müügimaksu tasumata ning et saada vabastus teenusemaksust. Uurimine näitas, et asjaomased eksportivad tootjad ei saanud toetusi SEZ-kava tulumaksusoodustustest.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (84) | Pärast avalikustamist tegi erimajandustsoonis asuv eksportiv tootja mitu märkust selle kohta, et äriühingu kasutatud allkavad on lubatavad tollimaksust vabastamise kavad (tollimaksu tagastamise süsteem) ning et kasutatud allkavad ei ole subsiidium, kuna nendest ei saadud kasu. Selle eksportiva tootja väiteid käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(84)

Pärast avalikustamist tegi erimajandustsoonis asuv eksportiv tootja mitu märkust selle kohta, et äriühingu kasutatud allkavad on lubatavad tollimaksust vabastamise kavad (tollimaksu tagastamise süsteem) ning et kasutatud allkavad ei ole subsiidium, kuna nendest ei saadud kasu. Selle eksportiva tootja väiteid käsitletakse allpool.

e)   Järeldused SEZ-kava kohta

| (85) | Kodumaalt hangitud kaupade puhul aktsiisimaksust vabastamise korral leiti, et SEZ-kava alla mittekuuluva äriühingu ostude pealt makstavat tollimaksu võib kasutada krediidina tema tulevaste maksukohustuste jaoks, nt aktsiisimaksu maksmisel omamaiselt müügilt (nn CENVAT-mehhanism). Seepärast ei ole ostude pealt makstav aktsiisimaks lõplik. CENVAT-krediidi abil on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalil. Seega ei jää SEZ-kava üksuste ostude pealt makstava aktsiisimaksu vabastuse tõttu riigil saamata tulusid ning sellest tulenevalt ei saa SEZ-kava üksus lisatoetusi. Võttes arvesse neid asjaolusid ja kuna SEZ-kava üksus ei saa lisasoodustusi, ei ole selle allkava edasine analüüs kõnealuse uurimise käigus vajalik. |
| --- | --- |

(85)

Kodumaalt hangitud kaupade puhul aktsiisimaksust vabastamise korral leiti, et SEZ-kava alla mittekuuluva äriühingu ostude pealt makstavat tollimaksu võib kasutada krediidina tema tulevaste maksukohustuste jaoks, nt aktsiisimaksu maksmisel omamaiselt müügilt (nn CENVAT-mehhanism). Seepärast ei ole ostude pealt makstav aktsiisimaks lõplik. CENVAT-krediidi abil on lõplik tollimaks ainult lisandväärtusel, mitte sisendmaterjalil. Seega ei jää SEZ-kava üksuste ostude pealt makstava aktsiisimaksu vabastuse tõttu riigil saamata tulusid ning sellest tulenevalt ei saa SEZ-kava üksus lisatoetusi. Võttes arvesse neid asjaolusid ja kuna SEZ-kava üksus ei saa lisasoodustusi, ei ole selle allkava edasine analüüs kõnealuse uurimise käigus vajalik.

| (86) | SEZ-kava üksuste vabastamine kahte liiki imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks, mida tavaliselt makstakse tooraine ja kapitalikaupade impordilt), müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust on subsideerimine algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata ning sellest tulenevalt saab SEZ-kava üksus kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust. Juriidiliselt sõltuvad need subsiidiumid ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseteks ja tasakaalustatavateks. SEZ-kava ekspordieesmärgi täitmine, nagu on sätestatud erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reeglis nr 2, on soodustuste saamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

(86)

SEZ-kava üksuste vabastamine kahte liiki imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks, mida tavaliselt makstakse tooraine ja kapitalikaupade impordilt), müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust on subsideerimine algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata ning sellest tulenevalt saab SEZ-kava üksus kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna see parandab tema likviidsust. Juriidiliselt sõltuvad need subsiidiumid ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseteks ja tasakaalustatavateks. SEZ-kava ekspordieesmärgi täitmine, nagu on sätestatud erimajandustsoone käsitlevate 2006. aasta eeskirjade reeglis nr 2, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.

| (87) | Eksportiv tootja väitis, et äriühingu kasutatud allkavad on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa kohaselt lubatavad tollimaksust vabastamise kavad (tollimaksu tagastamise süsteem) ning ei ole seega tasakaalustatavad. Äriühing väitis, et algmääruse lisa punkti i kohaselt on ekspordisubsiidium ainult impordimaksudest vabastamine ning nende osaline või täielik tagastamine suuremal määral kui eksporttoodete tootmisel tarbitud imporditud sisenditele määratud maksud. Teisisõnu tähendab see, et kuni osaline tagastamine või vabastamine ei ole ülemäärane, ei saa eksporttoote tootmiseks või töötlemiseks vajaliku sisendi puhul imporditollimaksust vabastamist pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks. |
| --- | --- |

(87)

Eksportiv tootja väitis, et äriühingu kasutatud allkavad on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa kohaselt lubatavad tollimaksust vabastamise kavad (tollimaksu tagastamise süsteem) ning ei ole seega tasakaalustatavad. Äriühing väitis, et algmääruse lisa punkti i kohaselt on ekspordisubsiidium ainult impordimaksudest vabastamine ning nende osaline või täielik tagastamine suuremal määral kui eksporttoodete tootmisel tarbitud imporditud sisenditele määratud maksud. Teisisõnu tähendab see, et kuni osaline tagastamine või vabastamine ei ole ülemäärane, ei saa eksporttoote tootmiseks või töötlemiseks vajaliku sisendi puhul imporditollimaksust vabastamist pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

| (88) | Vastuseks kõnealusele väitele tuleks esiteks märkida, et SEZ-kava üksuse saadud toetused sõltuvad kõik juriidiliselt ekspordijõudlusest. Lisaks sellele ei saa kõnealuseid kavasid lugeda lubatavateks tollimaksu tagastamise süsteemideks ega asendamise puhul kasutatavateks tagastussüsteemideks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad). Juhul kui müügimaksu- ja imporditollimaksuvabastust kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide eeskirjadele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõutakse I lisa punktis h (müügimaksu tagastamine) ja punktis i (imporditollimaksu soodustused). Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Tegelikult peab SEZ-kava üksus saavutama netotulu välisvaluutas, kuid puudub kontrollisüsteem, mille eesmärk on jälgida impordi kasutamist eksporditud toodete tootmisel. |
| --- | --- |

(88)

Vastuseks kõnealusele väitele tuleks esiteks märkida, et SEZ-kava üksuse saadud toetused sõltuvad kõik juriidiliselt ekspordijõudlusest. Lisaks sellele ei saa kõnealuseid kavasid lugeda lubatavateks tollimaksu tagastamise süsteemideks ega asendamise puhul kasutatavateks tagastussüsteemideks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendava tagastamise määratlus ja eeskirjad). Juhul kui müügimaksu- ja imporditollimaksuvabastust kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide eeskirjadele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõutakse I lisa punktis h (müügimaksu tagastamine) ja punktis i (imporditollimaksu soodustused). Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide korral III lisa II osa punkt 2). Tegelikult peab SEZ-kava üksus saavutama netotulu välisvaluutas, kuid puudub kontrollisüsteem, mille eesmärk on jälgida impordi kasutamist eksporditud toodete tootmisel.

| (89) | Lisaks märkis eksportiv tootja, et äriühingu kasutatud allkavad ei ole subsiidiumid, kuna kõnealune äriühing ei saanud kasu. Seoses omamaise müügiga märkisid eksportivad tootjad, et kuna SEZ-kava üksust ei peeta osaks India maksu- ja/või tolliterritooriumist, tuleb valmistoote müümisel omamaisele turule tasuda täielikud tollimaksud. Väidetavalt kasu ei saadud, kuna tollimaksud, mille maksmisest vabastatakse omamaisel turul müüdud toodete tootmisel kasutatavate sisendite puhul, on väiksemad kui tollimaksud, mida äriühing peab maksma omamaiselt müügilt. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks märkis eksportiv tootja, et äriühingu kasutatud allkavad ei ole subsiidiumid, kuna kõnealune äriühing ei saanud kasu. Seoses omamaise müügiga märkisid eksportivad tootjad, et kuna SEZ-kava üksust ei peeta osaks India maksu- ja/või tolliterritooriumist, tuleb valmistoote müümisel omamaisele turule tasuda täielikud tollimaksud. Väidetavalt kasu ei saadud, kuna tollimaksud, mille maksmisest vabastatakse omamaisel turul müüdud toodete tootmisel kasutatavate sisendite puhul, on väiksemad kui tollimaksud, mida äriühing peab maksma omamaiselt müügilt.

| (90) | Vastuseks kõnealusele väitele tuleb märkida, et kuigi SEZ-kava üksuse eesmärk on saavutada netotulu välisvaluutas, on SEZ-kava üksusel võimalik osa oma toodangust müüa omamaisel turul. SEZ-kava kohaselt käsitletakse erimajandustsoonist omamaisele turule lubatud tooteid imporditud kaubana. Sellisena ei ole SEZ-kava üksus teistest omamaisel turul tegutsevatest äriühingutest erinevas olukorras, st kaupade ostmisel tuleb maksta kohaldatavad tollimaksud ja maksud. Selles kontekstis peaks olema selge, et valitsuse otsus maksustada kaupade tarbimist omamaisel turul ei tähenda, et SEZ-kava üksuse vabastamine imporditolli- ja müügimaksudest ei ole toetus vaatlusaluse toote eksportmüüki arvesse võttes. Lisaks sellele ei mõjuta omamaine müük üldisemat hinnangut selle kohta, kas on olemas asjakohane kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

(90)

Vastuseks kõnealusele väitele tuleb märkida, et kuigi SEZ-kava üksuse eesmärk on saavutada netotulu välisvaluutas, on SEZ-kava üksusel võimalik osa oma toodangust müüa omamaisel turul. SEZ-kava kohaselt käsitletakse erimajandustsoonist omamaisele turule lubatud tooteid imporditud kaubana. Sellisena ei ole SEZ-kava üksus teistest omamaisel turul tegutsevatest äriühingutest erinevas olukorras, st kaupade ostmisel tuleb maksta kohaldatavad tollimaksud ja maksud. Selles kontekstis peaks olema selge, et valitsuse otsus maksustada kaupade tarbimist omamaisel turul ei tähenda, et SEZ-kava üksuse vabastamine imporditolli- ja müügimaksudest ei ole toetus vaatlusaluse toote eksportmüüki arvesse võttes. Lisaks sellele ei mõjuta omamaine müük üldisemat hinnangut selle kohta, kas on olemas asjakohane kontrollisüsteem.

| (91) | Seoses eksportmüügiga märkis eksportiv tootja, et imporditollimaksudest vabastamine ei ole tasakaalustatav subsiidium, kuni tollimaksu ei ole tagastatud ülemäära. Lisaks sellele märkis äriühing, et SEZ-kava üksus on tolli järelevalve all ning et sisendeid ei saa omamaisel turul müüa või ilma kohaldatavaid tollimakse tasumata neid sisendeid kasutada toodetes, mida müüakse omamaisel turul. Eksportiva tootja arvates ei saa tagastamine seega olla ülemäärane. |
| --- | --- |

(91)

Seoses eksportmüügiga märkis eksportiv tootja, et imporditollimaksudest vabastamine ei ole tasakaalustatav subsiidium, kuni tollimaksu ei ole tagastatud ülemäära. Lisaks sellele märkis äriühing, et SEZ-kava üksus on tolli järelevalve all ning et sisendeid ei saa omamaisel turul müüa või ilma kohaldatavaid tollimakse tasumata neid sisendeid kasutada toodetes, mida müüakse omamaisel turul. Eksportiva tootja arvates ei saa tagastamine seega olla ülemäärane.

| (92) | Vastuseks sellele tuleks meelde tuletada, et puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I, II ja III lisa tähenduses. SEZ-kava üksus ei pea õigusaktide kohaselt seostama iga imporditud sisendit vastava lõpptootega. Ainult selliste kontrollide rakendamisel saaksid India ametiasutused piisavat teavet sisendite lõpliku kasutamise kohta, et võimaldada tõhusalt kontrollida, et tolli-/müügimaksuvabastused ei ületaks eksporttoodangu sisendeid. Äriühingusisesed süsteemid ei oleks piisavad, kuna tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemi peaks välja töötama ja jõustama valitsus. Sellest tulenevalt kinnitas uurimine, et SEZ-kava üksuselt ei nõuta SEZ-kava õiguslike eeskirjade ja sätete kohaselt imporditud materjalide ja valmistoote vahelise seose üksikasjalikku näitamist ning et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollimehhanismi tegemaks kindlaks, milliseid sisendeid tarvitati eksporttoodangus ja millistes kogustes. |
| --- | --- |

(92)

Vastuseks sellele tuleks meelde tuletada, et puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I, II ja III lisa tähenduses. SEZ-kava üksus ei pea õigusaktide kohaselt seostama iga imporditud sisendit vastava lõpptootega. Ainult selliste kontrollide rakendamisel saaksid India ametiasutused piisavat teavet sisendite lõpliku kasutamise kohta, et võimaldada tõhusalt kontrollida, et tolli-/müügimaksuvabastused ei ületaks eksporttoodangu sisendeid. Äriühingusisesed süsteemid ei oleks piisavad, kuna tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemi peaks välja töötama ja jõustama valitsus. Sellest tulenevalt kinnitas uurimine, et SEZ-kava üksuselt ei nõuta SEZ-kava õiguslike eeskirjade ja sätete kohaselt imporditud materjalide ja valmistoote vahelise seose üksikasjalikku näitamist ning et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollimehhanismi tegemaks kindlaks, milliseid sisendeid tarvitati eksporttoodangus ja millistes kogustes.

| (93) | Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). India valitsus ei esitanud ka tõendeid tõestamaks, et ülemäärast tagastamist ei ole toimunud. |
| --- | --- |

(93)

Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevaid edasisi uurimisi, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). India valitsus ei esitanud ka tõendeid tõestamaks, et ülemäärast tagastamist ei ole toimunud.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (94) | Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi puudumise korral on tasakaalustatav toetus tollimaksude tagastamine (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), vabastamine müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(94)

Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi puudumise korral on tasakaalustatav toetus tollimaksude tagastamine (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), vabastamine müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust läbivaatamise uurimisperioodil.

| (95) | Põhitollimaksudest, müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust vabastamise korral arvutati lugeja (subsiidiumisumma) läbivaatamise uurimisperioodi maksuvabade summade alusel. Subsiidiumi saamiseks makstud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha – nii saadi lugeja. |
| --- | --- |

(95)

Põhitollimaksudest, müügimaksust, mida makstakse kodumaalt hangitud kaupadelt, ja teenusemaksust vabastamise korral arvutati lugeja (subsiidiumisumma) läbivaatamise uurimisperioodi maksuvabade summade alusel. Subsiidiumi saamiseks makstud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha – nii saadi lugeja.

| (96) | Erinevalt toorainest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse kapitalikaupade ostudelt makstavatest maksudest vabastamist, arvutati subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tööstusharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud sel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(96)

Erinevalt toorainest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Sellest tulenevalt ning võttes arvesse kapitalikaupade ostudelt makstavatest maksudest vabastamist, arvutati subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tööstusharus. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud sel perioodil kohaldatud intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (97) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need põhjenduste 95 ja 96 kohaselt arvutatud subsiidiumisummad läbivaatamise uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 5,4 %. |
| --- | --- |

(97)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need põhjenduste 95 ja 96 kohaselt arvutatud subsiidiumisummad läbivaatamise uurimisperioodi asjakohase ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 5,4 %.

6.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITE-kava)

| (98) | Selle kava alusel võivad eksportijad saada toetust eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksuvabastuse kujul. Selle maksuvabastuse õiguslik alus on sätestatud tulumaksuseaduse (Income Tax Act – ITA) jaos 80HHC. |
| --- | --- |

(98)

Selle kava alusel võivad eksportijad saada toetust eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksuvabastuse kujul. Selle maksuvabastuse õiguslik alus on sätestatud tulumaksuseaduse (Income Tax Act – ITA) jaos 80HHC.

| (99) | Kõnealune ITA säte tühistati alates maksuaastast 2005–2006 (st finantsaasta alates 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005) ja seega ei anta ITA jao 80HHC alusel pärast 31. märtsi 2004 mingeid toetusi. Läbivaatamise uurimisperioodi ajal ei saanud koostööd teinud eksportivad tootjad selle kava alusel mingeid toetusi. Kuna seda kava enam ei kasutata, ei tasakaalustata selle raames antavaid soodustusi vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1. |
| --- | --- |

(99)

Kõnealune ITA säte tühistati alates maksuaastast 2005–2006 (st finantsaasta alates 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005) ja seega ei anta ITA jao 80HHC alusel pärast 31. märtsi 2004 mingeid toetusi. Läbivaatamise uurimisperioodi ajal ei saanud koostööd teinud eksportivad tootjad selle kava alusel mingeid toetusi. Kuna seda kava enam ei kasutata, ei tasakaalustata selle raames antavaid soodustusi vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1.

7.   Ekspordikrediidi kava

a)   Õiguslik alus

| (100) | Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(100)

Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga koondringkirjades DBOD nr DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja DBOD nr DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

b)   Abikõlblikkus

| (101) | Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Tehti kindlaks, et kolm eksportivat tootjat said ECS raames toetusi. |
| --- | --- |

(101)

Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. Tehti kindlaks, et kolm eksportivat tootjat said ECS raames toetusi.

c)   Rakendamine

| (102) | Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS) koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud, et rahastada ekspordiga seotud debitoorset võlgnevust. Ka suunab India Reservpank pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(102)

Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS) koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud, et rahastada ekspordiga seotud debitoorset võlgnevust. Ka suunab India Reservpank pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (103) | India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(103)

India Reservpanga koondringkirjadest lähtuvalt võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.

d)   Kokkuvõte ECS kohta

| (104) | Põhjenduses 100 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud ECS-krediidi soodusintressimäär aitab turutingimuste alusel sätestatud laenukuludega võrreldes vähendada eksportija intressikulusid ning on seega algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt. Kommertspangad ei oleks muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamat intressimäära. |
| --- | --- |

(104)

Põhjenduses 100 nimetatud India Reservpanga koondringkirjades kehtestatud ECS-krediidi soodusintressimäär aitab turutingimuste alusel sätestatud laenukuludega võrreldes vähendada eksportija intressikulusid ning on seega algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale kasulik. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt. Kommertspangad ei oleks muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamat intressimäära.

| (105) | Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on sellise soodustuse näol tegemist valitsuse rahalise toetusega määruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide täitmiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 „valitsuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning India Reservpanga juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi ülemmäärade suhtes, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega ning India Reservpanga korraldustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siin kirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi loetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute finantseerimise suhtes ning need määrad sõltuvad seetõttu ekspordijõudlusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a. |
| --- | --- |

(105)

Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on sellise soodustuse näol tegemist valitsuse rahalise toetusega määruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide täitmiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 „valitsuse” määratluse alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning India Reservpanga juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpangal on algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi ülemmäärade suhtes, mis on kohustuslikuks tehtud India Reservpanga koondringkirjadega ning India Reservpanga korraldustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See ettekirjutus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul andma laenu ekspordi soodusfinantseerimiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siin kirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi loetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute finantseerimise suhtes ning need määrad sõltuvad seetõttu ekspordijõudlusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (106) | Subsiidiumisumma on arvutatud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud ekspordikäibele, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(106)

Subsiidiumisumma on arvutatud läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (nimetaja) jaotatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel toimunud ekspordikäibele, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (107) | Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava alusel toetusi vahemikus 0,3 % kuni 0,4 %. |
| --- | --- |

(107)

Kolm koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava alusel toetusi vahemikus 0,3 % kuni 0,4 %.

8.   Ergutussüsteem

a)   Õiguslik alus

| (108) | Varasemate PET-kilet käsitlevate uurimiste käigus, sealhulgas läbivaatamisel, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi selle süsteemi alusel on kehtestatud toetusesaaja tunnistuses. Uurimise käigus selgus, et kaks koostööd teinud tootjat vabastati ergutussüsteemi alusel ettevõtlusmaksu (müügimaks) tasumisest läbivaatamise uurimisperioodil vastavalt Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ettevõtlusmaksu seadusele. Selle maksusätte alusel vabastatakse äriühing omamaiselt müügilt müügimaksu tasumisest (nii kohalik kui ka riiklik müügimaks). |
| --- | --- |

(108)

Varasemate PET-kilet käsitlevate uurimiste käigus, sealhulgas läbivaatamisel, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 367/2006 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, uuriti mitut India riigikava, mille alusel pakuti kohalikele äriühingutele soodustusi. Riigikavasid nimetatakse ergutussüsteemiks, sest need võivad hõlmata erinevaid soodustusi. Uurimise käigus tehti kindlaks, et äriühingu õigus saada toetusi selle süsteemi alusel on kehtestatud toetusesaaja tunnistuses. Uurimise käigus selgus, et kaks koostööd teinud tootjat vabastati ergutussüsteemi alusel ettevõtlusmaksu (müügimaks) tasumisest läbivaatamise uurimisperioodil vastavalt Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ettevõtlusmaksu seadusele. Selle maksusätte alusel vabastatakse äriühing omamaiselt müügilt müügimaksu tasumisest (nii kohalik kui ka riiklik müügimaks).

b)   Abikõlblikkus

| (109) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamiseks või mitmekesistamiseks. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus. |
| --- | --- |

(109)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud üldreeglina investeerima riigi vähem arenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamiseks või mitmekesistamiseks. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

c)   Rakendamine

| (110) | Müügimaksuvabastuse kava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastati määratud üksused müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab kava tingimustele. Ehkki arvatakse, et müügitehinguga seotud vabastus ei too määratud müügiüksustele mingit kasu, toob ostutehingutega seotud vabastus kasu kindlaksmääratud ostuüksustele. |
| --- | --- |

(110)

Müügimaksuvabastuse kava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastati määratud üksused müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab kava tingimustele. Ehkki arvatakse, et müügitehinguga seotud vabastus ei too määratud müügiüksustele mingit kasu, toob ostutehingutega seotud vabastus kasu kindlaksmääratud ostuüksustele.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (111) | Pärast avalikustamist märkis üks eksportiv tootja, et kõnealuse kava raames saadud kasu kindlaks määrates on arvesse võetud seda, et asjaomase toote tootmisel kasutatava peamise tooraine tarnijad olid vabastatud müügimaksu tasumisest. Arvetelt siiski nähtus, et asjaomased äriühingud maksid kõnealustele tarnijatele müügimaksu. Kuna äriühing maksis müügimaksu, ei saanud eksportivad tootjad kõnealuse müügi alusel tasakaalustatavat toetust ning subsiidiumisummat kohandati vastavalt. |
| --- | --- |

(111)

Pärast avalikustamist märkis üks eksportiv tootja, et kõnealuse kava raames saadud kasu kindlaks määrates on arvesse võetud seda, et asjaomase toote tootmisel kasutatava peamise tooraine tarnijad olid vabastatud müügimaksu tasumisest. Arvetelt siiski nähtus, et asjaomased äriühingud maksid kõnealustele tarnijatele müügimaksu. Kuna äriühing maksis müügimaksu, ei saanud eksportivad tootjad kõnealuse müügi alusel tasakaalustatavat toetust ning subsiidiumisummat kohandati vastavalt.

e)   Järeldused

| (112) | Ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ostudelt tasutavast müügimaksust vabastamine on rahaline toetus, kuna see vähendab valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus äriühingutele kasu, kuna see parandab nende likviidsust. |
| --- | --- |

(112)

Ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ostudelt tasutavast müügimaksust vabastamine on rahaline toetus, kuna see vähendab valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus äriühingutele kasu, kuna see parandab nende likviidsust.

| (113) | Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse India osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse määratud geograafilistesse piirkondadesse. Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Toetuse määr erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(113)

Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse India osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse määratud geograafilistesse piirkondadesse. Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Toetuse määr erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (114) | Müügimaksu vabastuse puhul arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud läbivaatamise uurimisperioodil laekuma, kuid jäi maksmata. |
| --- | --- |

(114)

Müügimaksu vabastuse puhul arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud läbivaatamise uurimisperioodil laekuma, kuid jäi maksmata.

| (115) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(115)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodil ekspordist ja omamaisest müügist tulenevale kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (116) | Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava alusel subsiidiume vastavalt 0,3 % kuni 1,4 %. |
| --- | --- |

(116)

Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat said läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kõnealuse kava alusel subsiidiume vastavalt 0,3 % kuni 1,4 %.

9.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

| (117) | Tuletatakse meelde, et määruses (EÜ) nr 367/2006 ja põhjendustes 2, 3 ja 4 osutatud hilisemate muudatuste kohaselt leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide ad valorem summa on praeguse osalise vahepealse läbivaatamise käigus koostööd teinud asjaomaste eksportivate tootjate puhul vahemikus 12 % kuni 19,1 %. |
| --- | --- |

(117)

Tuletatakse meelde, et määruses (EÜ) nr 367/2006 ja põhjendustes 2, 3 ja 4 osutatud hilisemate muudatuste kohaselt leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide ad valorem summa on praeguse osalise vahepealse läbivaatamise käigus koostööd teinud asjaomaste eksportivate tootjate puhul vahemikus 12 % kuni 19,1 %.

| (118) | Praeguse osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 5,4 % kuni 8,6 %, nagu on kirjeldatud allpool:












  Kava→ | Eellubade kava (12) | DEPB-kava (12) | EPCG-kava (12) | SEZ-kava (12) | EC-kava (12) | Ergutussüsteem | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Äriühing↓ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Limited | | 5,8 | 1,0 | | 0,4 | | 7,2 |
| Garware Polyester Limited | 0,5 | 3,9 | 1,0 | | Tühine | | 5,4 |
| Polyplex Corporation Limited | 1,7 | 3,2 | 1,9 | | 0,4 | 1,4 | 8,6 |
| SRF Limited | | | | 5,4 | | | 5,4 |
| Uflex Limited | 2,1 | 2,7 | 1,0 | | 0,3 | 0,3 | 6,4 |

(118)

Praeguse osalise vahepealse läbivaatamise käigus määrati tasakaalustatava subsiidiumi summaks ad valorem 5,4 % kuni 8,6 %, nagu on kirjeldatud allpool:

Kava→

Eellubade kava (12)

DEPB-kava (12)

EPCG-kava (12)

SEZ-kava (12)

EC-kava (12)

Ergutussüsteem

Kokku

Äriühing↓

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Limited

5,8

1,0

0,4

7,2

Garware Polyester Limited

0,5

3,9

1,0

Tühine

5,4

Polyplex Corporation Limited

1,7

3,2

1,9

0,4

1,4

8,6

SRF Limited

5,4

5,4

Uflex Limited

2,1

2,7

1,0

0,3

0,3

6,4

10.   Tasakaalustavad meetmed

| (119) | Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetes ja käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise põhjenduses 3 nimetatud põhjendustega on kindlaks tehtud, et koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kohaldatava subsiidiumi tase on vähenenud ja seega tuleks nende eksportivate tootjate suhtes määrusega (EÜ) nr 367/2006 kehtestatud tasakaalustavaid tollimaksumäärasid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(119)

Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetes ja käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise põhjenduses 3 nimetatud põhjendustega on kindlaks tehtud, et koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kohaldatava subsiidiumi tase on vähenenud ja seega tuleks nende eksportivate tootjate suhtes määrusega (EÜ) nr 367/2006 kehtestatud tasakaalustavaid tollimaksumäärasid vastavalt muuta.

| (120) | Muudetud tasakaalustavad tollimaksumäärad tuleks kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid jäävad kõrgemaks. |
| --- | --- |

(120)

Muudetud tasakaalustavad tollimaksumäärad tuleks kehtestada käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud uute subsiidiumimäärade põhjal, kuna esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid jäävad kõrgemaks.

| (121) | Kõikide teiste äriühingute osas, keda käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus ei käsitletud, leitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Sellest tulenevalt ei muudeta tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes, välja arvatud praeguse läbivaatamise käigus koostööd teinud viis eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(121)

Kõikide teiste äriühingute osas, keda käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus ei käsitletud, leitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Sellest tulenevalt ei muudeta tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes, välja arvatud praeguse läbivaatamise käigus koostööd teinud viis eksportivat tootjat.

| (122) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad läbivaatamise käigus kindlaks tehtud olukorda. Seega on need määrad kohaldatavad ainult nende äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata teiste äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes kohaldatakse tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” suhtes. |
| --- | --- |

(122)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad läbivaatamise käigus kindlaks tehtud olukorda. Seega on need määrad kohaldatavad ainult nende äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata teiste äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes kohaldatakse tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” suhtes.

| (123) | Komisjonile tuleb esitada kõik nõuded, milles taotletakse individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamist (nt pärast üksuse nime muutust või pärast uue tootmis- või müügiüksuse rajamist), (13) koos kogu asjaomase informatsiooniga, eelkõige kui tegemist on muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises ja eksportmüügis (näiteks seoses nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega). Vajaduse korral ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(123)

Komisjonile tuleb esitada kõik nõuded, milles taotletakse individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamist (nt pärast üksuse nime muutust või pärast uue tootmis- või müügiüksuse rajamist), (13) koos kogu asjaomase informatsiooniga, eelkõige kui tegemist on muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises ja eksportmüügis (näiteks seoses nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega). Vajaduse korral ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

11.   Dumpinguvastased meetmed

| (124) | Vastavalt algatamisteate punkti 3 viimasele lõigule on tasakaalustava tollimaksumäära muutmisel mõju määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud lõplikule dumpinguvastasele tollimaksule, kuna seda kohandati varasemas dumpinguvastases uurimises, et vältida ekspordisubsiidiumidest tuleneva kasu mõju topeltarvestamist (tuletatakse meelde, et lõplik dumpinguvastane tollimaks põhineb dumpingumarginaalil, kuna leiti, et see on madalam kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase). Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Esialgse uurimise käigus leiti, et teatavad tasakaalustatavad subsideerimiskavad, mida uuriti, olid ekspordisubsiidiumid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellistena mõjutasid subsiidiumid India eksportivate tootjate ekspordihinda, suurendades seega dumpingumarginaale. Seepärast kohandati lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju, mis tulenes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamisest (vt määruse (EÜ) nr 366/2006 põhjendus 59 ja määruse (EÜ) nr 1424/2006 põhjendus 11). |
| --- | --- |

(124)

Vastavalt algatamisteate punkti 3 viimasele lõigule on tasakaalustava tollimaksumäära muutmisel mõju määrusega (EÜ) nr 1292/2007 kehtestatud lõplikule dumpinguvastasele tollimaksule, kuna seda kohandati varasemas dumpinguvastases uurimises, et vältida ekspordisubsiidiumidest tuleneva kasu mõju topeltarvestamist (tuletatakse meelde, et lõplik dumpinguvastane tollimaks põhineb dumpingumarginaalil, kuna leiti, et see on madalam kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase). Vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõikele 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed, et korrigeerida üht ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Esialgse uurimise käigus leiti, et teatavad tasakaalustatavad subsideerimiskavad, mida uuriti, olid ekspordisubsiidiumid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellistena mõjutasid subsiidiumid India eksportivate tootjate ekspordihinda, suurendades seega dumpingumarginaale. Seepärast kohandati lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse vastavalt algmääruse artikli 24 lõikele 1, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju, mis tulenes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamisest (vt määruse (EÜ) nr 366/2006 põhjendus 59 ja määruse (EÜ) nr 1424/2006 põhjendus 11).

| (125) | Seepärast tuleb nüüd kohandada eksportivate tootjate suhtes kehtivaid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid, et võtta arvesse kõnealuse subsiidiumidevastase uurimise läbivaatamise uurimisperioodil ekspordisubsiidiumidest tuleneva läbivaadatud kasu taset, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju, mis tulenes kohandatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamisest. |
| --- | --- |

(125)

Seepärast tuleb nüüd kohandada eksportivate tootjate suhtes kehtivaid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid, et võtta arvesse kõnealuse subsiidiumidevastase uurimise läbivaatamise uurimisperioodil ekspordisubsiidiumidest tuleneva läbivaadatud kasu taset, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali pärast ekspordisubsiidiumide mõju, mis tulenes kohandatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamisest.

| (126) | Eelnevalt äriühingute Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited ja Uflex Limited (sel ajal tunti äriühingut nime Flex Industries Limited all) (14) suhtes määruses (EÜ) nr 366/2006 (vt põhjendus 50) kehtestatud dumpingumarginaalid on vastavalt 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % ja 3,2 %. Äriühingu SRF Limited suhtes määruses (EÜ) nr 1424/2006 kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 %. |
| --- | --- |

(126)

Eelnevalt äriühingute Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited ja Uflex Limited (sel ajal tunti äriühingut nime Flex Industries Limited all) (14) suhtes määruses (EÜ) nr 366/2006 (vt põhjendus 50) kehtestatud dumpingumarginaalid on vastavalt 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % ja 3,2 %. Äriühingu SRF Limited suhtes määruses (EÜ) nr 1424/2006 kehtestatud dumpingumarginaal on 15,5 %.

| (127) | Võttes arvesse läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud ekspordisubsiidiumidest tulenevat kasu ja eelnevalt kehtestatud dumpingumarginaali, tuleks asjaomaste äriühingute suhtes kehtivad marginaalid ja tollimaksumäärad arvutada nii, nagu on esitatud tabelis allpool:











  Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumimarginaal | Eelnevalt kehtestatud dumpingumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited | 7,2 % | 7,2 % | 29,3 % | 7,2 % | 22,1 % | 29,3 % |
| Garware Polyester Limited | 5,4 % | 5,4 % | 20,1 % | 5,4 % | 14,7 % | 20,1 % |
| Polyplex Corporation Limited | 7,2 % | 8,6 % | 3,7 % | 8,6 % | 0,0 % | 8,6 % |
| SRF Limited | 5,4 % | 5,4 % | 15,5 % | 5,4 % | 10,1 % | 15,5 % |
| Uflex Limited | 6,1 % | 6,4 % | 3,2 % | 6,4 % | 0,0 % | 6,4 % |

(127)

Võttes arvesse läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud ekspordisubsiidiumidest tulenevat kasu ja eelnevalt kehtestatud dumpingumarginaali, tuleks asjaomaste äriühingute suhtes kehtivad marginaalid ja tollimaksumäärad arvutada nii, nagu on esitatud tabelis allpool:

Äriühing

Ekspordisubsiidiumi marginaal

Üldine subsiidiumimarginaal

Eelnevalt kehtestatud dumpingumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Üldine tollimaksumäär

Ester Industries Limited

7,2 %

7,2 %

29,3 %

7,2 %

22,1 %

29,3 %

Garware Polyester Limited

5,4 %

5,4 %

20,1 %

5,4 %

14,7 %

20,1 %

Polyplex Corporation Limited

7,2 %

8,6 %

3,7 %

8,6 %

0,0 %

8,6 %

SRF Limited

5,4 %

5,4 %

15,5 %

5,4 %

10,1 %

15,5 %

Uflex Limited

6,1 %

6,4 %

3,2 %

6,4 %

0,0 %

6,4 %

| (128) | Et arvesse võtta viie asjaomase eksportiva tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu läbivaadatud taset, tuleks määrust (EÜ) nr 1292/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(128)

Et arvesse võtta viie asjaomase eksportiva tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu läbivaadatud taset, tuleks määrust (EÜ) nr 1292/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku tasakaalustavat tollimaksu:

| Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Kõik teised äriühingud | 19,1 | A999” |

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Kõik teised äriühingud

19,1

A999”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1292/2007 artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 22,1 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,7 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 10,1 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| Kõik teised äriühingud | 17,3 | A999” |

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

22,1

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,7

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

10,1

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

Kõik teised äriühingud

17,3

A999”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

2

(3)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

3

(4)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 255, 29.9.2007, lk 1.

5

(6)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

6

(7)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

7

(8)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 1.

9

(10)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

10

(11)  ELT C 240, 12.10.2007, lk 6.

11

(12)  Tärniga märgitud subsiidiumid on ekspordisubsiidiumid.

12

(13)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat B, N105, 04/90. Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brüssel.

13

(14)  ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

14

---

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 16/2009,

9. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 58,7 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 88,6 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| CL | 44,1 |
| EG | 52,5 |
| IL | 54,2 |
| MA | 55,0 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,4 |
| IL | 69,6 |
| TR | 82,2 |
| ZZ | 67,1 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 58,4 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 35,0 |
| US | 116,4 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| US | 119,1 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

58,7

TR

104,0

ZZ

81,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

88,6

TR

147,0

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

87,0

TR

158,3

ZZ

122,7

0805 10 20

BR

44,6

CL

44,1

EG

52,5

IL

54,2

MA

55,0

TR

78,3

ZA

44,1

ZZ

53,3

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,4

IL

69,6

TR

82,2

ZZ

67,1

0805 50 10

EG

47,1

MA

58,4

TR

65,3

ZZ

56,9

0808 10 80

CN

83,6

MK

35,0

US

116,4

ZZ

78,3

0808 20 50

CN

68,2

US

119,1

ZZ

93,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/20

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/128/EÜ,

22. detsember 2008,

millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 3 punkti a,

ning arvestades, et:

| (1) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivi 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivi 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Puhtusekriteeriumid tuleb kehtestada kõigi värvainete jaoks, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta. (4) |
| --- | --- |

(2)

Puhtusekriteeriumid tuleb kehtestada kõigi värvainete jaoks, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta. (4)

| (3) | Tuleb arvesse võtta FAO/WHO toidu lisaainete ühise ekspertkomitee (JECFA) poolt koostatud Codex Alimentariuses sätestatud värvainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb arvesse võtta FAO/WHO toidu lisaainete ühise ekspertkomitee (JECFA) poolt koostatud Codex Alimentariuses sätestatud värvainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid.

| (4) | Kui toiduainetes kasutatavate lisaainete valmistamisel on kasutatud selliseid tootmismeetodeid või lähteaineid, mis erinevad märkimisväärselt toidu teaduskomitee poolt hinnatutest või käesolevas direktiivis nimetatutest, tuleb need lisaained esitada Euroopa Toiduohutusametile, et viidaks läbiohutuse hindamine pöörates erilist tähelepanu puhtusekriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Kui toiduainetes kasutatavate lisaainete valmistamisel on kasutatud selliseid tootmismeetodeid või lähteaineid, mis erinevad märkimisväärselt toidu teaduskomitee poolt hinnatutest või käesolevas direktiivis nimetatutest, tuleb need lisaained esitada Euroopa Toiduohutusametile, et viidaks läbiohutuse hindamine pöörates erilist tähelepanu puhtusekriteeriumidele.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega.

| (6) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivis 94/36/EÜ nimetatud värvainete puhtusekriteeriumid, millele osutatakse direktiivi 89/107/EMÜ artikli 3 lõike 3 punktis a, on sätestatud käesoleva direktiivi I lisas.

Artikkel 2

Direktiiv 95/45/EÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.

1

(2)  EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1.

2

(3)  Vt lisa II, A osa.

3

(4)  EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13.

4

---

LISA I

A.   ÜLDNÕUDED VÄRVAINETEST VALMISTATUD ALUMIINIUMLAKKIDELE

| Määratlus: | Alumiiniumlakke saadakse asjaomases spetsifikatsioonide rubriigis sätestatud puhtusekriteeriumidele vastava värvaine ja alumiiniumoksiidi reageerimisel vesikeskkonnas. Alumiiniumoksiidiks on tavaliselt värskelt valmistatud kuivatamata aine, mis on saadud alumiiniumsulfaadi või alumiiniumkloriidi reageerimisel naatriumkarbonaadi, kaltsiumkarbonaadi, kaltsiumbikarbonaadi või ammoniaagiga. Pärast laki moodustumist saadus filtreeritakse, pestakse veega ja kuivatatakse. Lõppsaadus võib sisaldada reageerimata alumiiniumoksiidi. |
| --- | --- |
| HCl-is lahustumatud ained | Mitte üle 0,5 % |
| Eetriga ekstraheeritavad ained | Mitte üle 0,2 % (neutraalses keskkonnas)
  Rakendatavad on vastavatele värvainetele ettenähtud puhtuse erikriteeriumid. |

Määratlus:

Alumiiniumlakke saadakse asjaomases spetsifikatsioonide rubriigis sätestatud puhtusekriteeriumidele vastava värvaine ja alumiiniumoksiidi reageerimisel vesikeskkonnas. Alumiiniumoksiidiks on tavaliselt värskelt valmistatud kuivatamata aine, mis on saadud alumiiniumsulfaadi või alumiiniumkloriidi reageerimisel naatriumkarbonaadi, kaltsiumkarbonaadi, kaltsiumbikarbonaadi või ammoniaagiga. Pärast laki moodustumist saadus filtreeritakse, pestakse veega ja kuivatatakse. Lõppsaadus võib sisaldada reageerimata alumiiniumoksiidi.

HCl-is lahustumatud ained

Mitte üle 0,5 %

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (neutraalses keskkonnas)

Rakendatavad on vastavatele värvainetele ettenähtud puhtuse erikriteeriumid.

B.   PUHTUSE ERIKRITEERIUMID

| E 100 KURKUMIIN |
| --- |
| Sünonüümid | CI looduslik kollane 3, kurkumakollane, diferoüülmetaan |
| Määratlus | Kurkumiini saadakse hariliku kurkumi (Curcuma longa L.) risoomide solventekstraktsioonil. Kontsentreeritud kurkumiinipulbri saamiseks puhastatakse ekstrakt ümberkristallimisega. Saadus sisaldab eelkõige kurkumiine, st värviandvat 1,7-bis (4-hüdroksü-3-metoksüfenüül) hepta-1,6-dieen-3,5-diooni) ja selle kaht desmetoksüderivaati erinevates proportsioonides. Saadus võib väikestes kogustes sisaldada looduslikult kurkumiinis esinevaid õlisid ja vaike.
  Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: etüülatsetaat, atsetoon, süsinikdioksiid, diklorometaan, n-butanool, metanool, etanool, heksaan. |
| Klass | Ditsinnamoüülmetaanid |
| Värviindeksi nr | 75300 |
| Einecs | 207-280-5 |
| Keemilised nimetused | I | 1,7-bis(4-hüdroksü-3-metoksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon |

E 100 KURKUMIIN

Sünonüümid

CI looduslik kollane 3, kurkumakollane, diferoüülmetaan

Määratlus

Kurkumiini saadakse hariliku kurkumi (Curcuma longa L.) risoomide solventekstraktsioonil. Kontsentreeritud kurkumiinipulbri saamiseks puhastatakse ekstrakt ümberkristallimisega. Saadus sisaldab eelkõige kurkumiine, st värviandvat 1,7-bis (4-hüdroksü-3-metoksüfenüül) hepta-1,6-dieen-3,5-diooni) ja selle kaht desmetoksüderivaati erinevates proportsioonides. Saadus võib väikestes kogustes sisaldada looduslikult kurkumiinis esinevaid õlisid ja vaike.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: etüülatsetaat, atsetoon, süsinikdioksiid, diklorometaan, n-butanool, metanool, etanool, heksaan.

Klass

Ditsinnamoüülmetaanid

Värviindeksi nr

75300

Einecs

207-280-5

Keemilised nimetused

I

1,7-bis(4-hüdroksü-3-metoksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon

| II | 1-(4-hüdroksüfenüül)-7-(4-hüdroksü-3-metoksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon |
| --- | --- |

II

1-(4-hüdroksüfenüül)-7-(4-hüdroksü-3-metoksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon

| III | 1,7-bis-(4-hüdroksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon |
| --- | --- |

III

1,7-bis-(4-hüdroksüfenüül)hepta-1,6-dieen-3,5-dioon

Keemiline valem

| I | C21H20O6 |
| --- | --- |

I

C21H20O6

| II | C20H18O5 |
| --- | --- |

II

C20H18O5

| III | C19H16O4 |
| --- | --- |

III

C19H16O4

Molekulmass

| I. | 368,39 |
| --- | --- |

I.

368,39

| II. | 338,39 |
| --- | --- |

II.

338,39

| III. | 308,39 |
| --- | --- |

III.

308,39

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 90 % värvaineid

E1 cm
  1 % etanoolis umbes 426 nm juures on 1 607

Kirjeldus

Oranžikaskollase värvusega kristalliline pulber

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum etanoolis on umbes 426 nm juures

| B. | Sulamistemperatuur |
| --- | --- |

B.

Sulamistemperatuur

179 °C–182 °C

Puhtus

Lahusti jäägid

Etüülatsetaat

Atsetoon

n-butanool

Metanool

Etanool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 101 (i) RIBOFLAVIIN

Sünonüümid

Laktoflaviin

Klass

Isoalloksasiinid

Einecs

201-507- 1

Keemilised nimetused

7,8-dimetüül-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahüdroksüpentüül)benso(γ)pteridiin-2,4-(3H,10H)-dioon;

7,8-dimetüül-10-(1′-D-ribitüül)isoalloksasiin

Keemiline valem

C17H20N4O6

Molekulmass

376,37

Analüüs

Sisaldus on vähemalt 98 % veevabast massist

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 444 nm juures on 328

Kirjeldus

Kollase kuni oranžikaskollase värvusega kristalliline nõrga lõhnaga pulber

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumissuhe A375/A267 on 0,31–0,33

Neeldumissuhe A444/A267 on 0,36–0,39

vesilahuses

Neeldumismaksimum vees on umbes 444 nm juures

| B. | Eripöörang |
| --- | --- |

B.

Eripöörang

[α]D20 0,05 N naatriumhüdroksiidi lahuses on vahemikus -115° kuni -140°

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Kuni 1,5 % pärast kuivatamist 105 °C juures nelja tunni jooksul

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 100 mg/kg (ümber arvutatuna aniliiniks)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 101 (ii) RIBOFLAVIIN-5′-FOSFAAT

Sünonüümid

Riboflaviin-5′-fosfaatnaatrium

Määratlus

Need nõuded kehtivad riboflaviin-5'-fosfaadi kohta, mis sisaldab väikestes kogustes vaba riboflaviini ja riboflaviindifosfaati

Klass

Isoalloksasiinid

Einecs

204-988-6

Keemilised nimetused

Mononaatrium

(2R,3R,4S)-5-(3′)10′-divesinik-7′,8′-dimetüül-2′,4′-diokso-10′-benso(γ)pteridinüül)-2,3,4-trihüdroksüpentüülfosfaat;

riboflaviini 5’-monofosfaatestri mononaatriumsool

Keemiline valem

| Dihüdraatvorm | : | C17H20N4NaO9P·2H2O |
| --- | --- | --- |
| Veevaba vorm | : | C17H20N4NaO9P |

Dihüdraatvorm

:

C17H20N4NaO9P·2H2O

Veevaba vorm

:

C17H20N4NaO9P

Molekulmass

541,36

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 95 % värvaineid (ümber arvutatuna C17H20N4NaO9P·2H2O-ks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 375 nm juures on 250

Kirjeldus

Kollase kuni oranži värvusega kristalliline hügroskoopne nõrga lõhna ja mõru maitsega pulber

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumissuhe A375/A267 on 0,30–0,34

Neeldumissuhe A444/A267 on 0,35–0,40

vesilahuses

Neeldumismaksimum vees on umbes 444 nm juures

| B. | Eripöörang |
| --- | --- |

B.

Eripöörang

[α]D20 5 M HCl-lahuses on vahemikus +38° kuni +42°

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Dehüdrateeritud vormi puhul mitte üle 8 % (100 °C, 5 tundi vaakumis P2O5 kohal)

Sulfaattuhk

Mitte üle 25 %

Anorgaaniline fosfaat

Mitte üle 1,0 % (ümber arvutatuna PO4 sisalduseks veevabas aines)

Lisavärvained

| Riboflaviin (vaba) | : | Mitte üle 6 % |
| --- | --- | --- |
| Riboflaviindifosfaat | : | Mitte üle 6 % |

Riboflaviin (vaba)

:

Mitte üle 6 %

Riboflaviindifosfaat

:

Mitte üle 6 %

Primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 70 mg/kg (ümber arvutatuna aniliiniks)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 102 TARTRASIIN

Sünonüümid

CI toidukollane 4

Määratlus

Tartrasiin koosneb peamiselt trinaatrium-5-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüül)-4-(4-sulfonatofenüülaso)-H-pürasool-3-karboksülaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Tartrasiini kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

19140

Einecs

217-699-5

Keemilised nimetused

Trinaatrium-5-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüül)-4-(4-sulfonatofenüülaso)-H-pürasool-3-karboksülaat

Keemiline valem

C16H9N4Na3O9S2

Molekulmass

534,37

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 426 nm juures on 530

Kirjeldus

Kergelt oranžika värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 426 nm juures

| B. | Kollane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Kollane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 1,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 4-hüdrasiinobenseensulfoonhape |
| --- | --- |

4-hüdrasiinobenseensulfoonhape

| | 4-aminobenseen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-aminobenseen-1-sulfoonhape

| | 5-okso-1-(4-sulfofenüül)-2-pürasoliin-3-karboksüülhape |
| --- | --- |

5-okso-1-(4-sulfofenüül)-2-pürasoliin-3-karboksüülhape

| | 4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape) |
| --- | --- |

4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape)

| | Tetrahüdro-merevaikhape |
| --- | --- |

Tetrahüdro-merevaikhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 104 KINOLIINKOLLANE

Sünonüümid

CI toidukollane 13

Määratlus

Kinoliinkollast saadakse 2-(2-kinolüül)indaan-1,3-diooni sulfoneerimisel. Kinoliinkollane koosneb peamiselt eespool nimetatud ühendi disulfonaatide (peamine koostisaine), monosulfonaatide ja trisulfonaatide naatriumsooladest ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Kinoliinkollase kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium-ja kaaliumsool.

Klass

Kinoftaloonid

Värviindeksi nr

47005

Einecs

305-897-5

Keemiline nimetus

2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioondisulfonaatide dinaatriumsoolad (peamine koostisosa)

Keemiline valem

C18H9N Na2O8S2 (peamine koostisaine)

Molekulmass

477,38 (peamine koostisaine)

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 70 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks).

Kinoliinkollase koostis on järgmine:

kogu värvainest on vähemalt:

| — | 80 % dinaatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioondisulfonaati |
| --- | --- |

—

80 % dinaatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioondisulfonaati

| — | 15 % naatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioonmonosulfonaati |
| --- | --- |

—

15 % naatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioonmonosulfonaati

| — | 7,0 % trinaatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioontrisulfonaati |
| --- | --- |

—

7,0 % trinaatrium-2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioontrisulfonaati

Peamine koostisaine E1 cm
  1 % äädikhappe vesilahuses umbes 411 nm juures on 865

Kirjeldus

Kollase värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum äädikhappe vesilahuses, pH 5, on umbes 411 nm juures

| B. | Kollane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Kollane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 4,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 2-metüülkinoliin |
| --- | --- |

2-metüülkinoliin

| | 2-metüül-kinoliinsulfoonhape |
| --- | --- |

2-metüül-kinoliinsulfoonhape

| | ftaalhape |
| --- | --- |

ftaalhape

| | 2,6-dimetüülkinoliin |
| --- | --- |

2,6-dimetüülkinoliin

| | 2,6-dimetüülkinoliinsulfoonhape |
| --- | --- |

2,6-dimetüülkinoliinsulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

2-(2-kinolüül)indaan-1,3-dioon

Mitte üle 4 mg/kg

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 110 PÄIKESELOOJANGUKOLLANE FCF

Sünonüümid

CI kollane toiduvärv 3, oranžkollane S

Mõiste

Päikeseloojangukollane FCF koosneb peamiselt dinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüülaso)-naftaleen-6-sulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Päikeseloojangukollase FCF kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

15985

Einecs

220-491-7

Keemilised nimetused

Dinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüülaso)-naftaleen-6-sulfonaat

Keemiline valem

C16H10N2Na2O7S2

Molekulmass

452,37

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladele)

E1 cm
  1 % (vesilahuses, pH 7, umbes 485 nm juures on 555)

Kirjeldus

Oranžikaspunase värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimisandmed

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees, pH 7, on umbes 485 nm juures

| B. | Oranž vesilahus |
| --- | --- |

B.

Oranž vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 5,0 %

1-(fenüülaso)-2-naftalenool (Sudan I)

Mitte üle 0,5 mg/kg

Muud orgaanilised ühendid peale värvainete:

| | 4-aminobenseen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-aminobenseen-1-sulfoonhape

| | 3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

| | 6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape |
| --- | --- |

6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape

| | 7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape |
| --- | --- |

7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape

| | 4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape) |
| --- | --- |

4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape)

| | 6,6′-oksüdi(naftaleen-2-sulfoonhape) |
| --- | --- |

6,6′-oksüdi(naftaleen-2-sulfoonhape)

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 2 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

E 120 KOŠENILL, KARMIINHAPE, KARMIINID

Määratlus

Karmiine ja karmiinhapet saadakse emase kilptäi Dactylopius coccus Costa kuivatatud kehade (košenilli) vesi-, vesi-alkohol-või alkoholekstraktidest.

Peamine värvaine on karmiinhape.

Karmiinhappest saab valmistada alumiiniumlakke (karmiine), milles on alumiiniumi ja karmiinhappe eeldatav molaarne suhe 1:2.

Tööstuslikus tootes esineb värvaine seotuna ammooniumi, kaltsiumi, kaaliumi või naatriumi katioonidega, kas eraldi või mitme iooniga samaaegselt, kusjuures need katioonid võivad esineda ka ülehulgas.

Tööstuslik toode võib sisaldada ka kilptäist pärinevaid valkaineid, vaba karminaati ja sidumata alumiiniumikatioonide jääke.

Klass

Antrakinoonid

Värviindeksi nr

75470

Einecs

Košenill: 215-680-6; karmiinhape: 215-023-3; karmiinid 215-724-4

Keemilised nimetused

7-β-D-glükopüranosüül-3,5,6,8-tetrahüdroksü-1-metüül-9,10-dioksoantratseen-2-karboksüülhape (karmiinhape); karmiin on nimetatud happe hüdraaditud alumiiniumkelaat

Keemiline valem

C22H20O13 (karmiinhape)

Molekulmass

492,39 (karmiinhape)

Analüüs

Karmiinhappe sisaldus ekstraktides peab olema vähemalt 2,0 %, kelaatides vähemalt 50 %

Kirjeldus

Punase kuni tumepunase värvusega rabedad või kõvad tükid või pulber. Košenilliekstrakt on tavaliselt tumepunase värvusega vedelik, kuid selle võib ka pulbriks kuivatada.

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum ammoniaagi vesilahuses on umbes 518 nm juures.

Karmiinhappel on neeldumismaksimum lahjendatud vesinikkloriidi lahuses umbes 494 nm juures

Puhtus

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 122 ASORUBIIN, KARMOISIIN

Sünonüümid

CI toidupunane 3

Määratlus

Asorubiin koosneb peamiselt dinaatrium-4-hüdroksü-3-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-1-sulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Asorubiini kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium-või kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

14720

Einecs

222-657-4

Keemiline nimetus

Dinaatrium-4-hüdroksü-3-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-1-sulfonaat

Keemiline valem

C20H12N2Na2O7S2

Molekulmass

502,44

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 516 nm juures on 510

Kirjeldus

Punase kuni punakaspruuni värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 516 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 2,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape

| | 4-hüdroksünaftaleen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-hüdroksünaftaleen-1-sulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 123 AMARANT

Sünonüümid

CI toidupunane 9

Määratlus

Amarant koosneb peamiselt trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-3,6-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Amarandi kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

16185

Einecs

213-022-2

Keemiline nimetus

Trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-3,6-disulfonaat

Keemiline valem

C20H11N2Na3O10S3

Molekulmass

604,48

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 520 nm juures on 440

Kirjeldus

Punaka värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 520 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 3,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape

| | 3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

| | 6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape |
| --- | --- |

6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape

| | 7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape |
| --- | --- |

7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape

| | 7-hüdroksünaftaleen-1,3,6-trisulfoonhape |
| --- | --- |

7-hüdroksünaftaleen-1,3,6-trisulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 124 PONCEAU 4R, KOŠENILLPUNANE A

Sünonüümid

CI toidupunane 7, uuskokiin

Määratlus

Erepunane 4R koosneb peamiselt trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-6,8-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Erepunase 4R kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

16255

Einecs

220-036-2

Keemiline nimetus

Trinaatrium-2-hüdroksü-1-(4-sulfonato-1-naftüülaso)-naftaleen-6,8-disulfonaat

Keemiline valem

C20H11N2Na3O10S3

Molekulmass

604,48

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 80 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 505 nm juures on 430

Kirjeldus

Punaka värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 505 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 1,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape |
| --- | --- |

4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape

| | 7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape |
| --- | --- |

7-hüdroksünaftaleen-1,3-disulfoonhape

| | 3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

| | 6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape |
| --- | --- |

6-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape

| | 7-hüdroksünaftaleen-1,3-6-trisulfoonhape |
| --- | --- |

7-hüdroksünaftaleen-1,3-6-trisulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 127 ERÜTROSIIN

Sünonüümid

CI toidupunane 14

Määratlus

Erütrosiin koosneb peamiselt dinaatrium-2-(2,4,5,7-tetrajodo-3-oksido-6-oksoksanteen-9-üül)bensoaatmonohüdraadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisosadeks on vesi, naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Erütrosiini kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Ksanteenid

Värviindeksi nr

45430

Einecs

240-474-8

Keemiline nimetus

Dinaatrium-2-(2,4,5,7-tetrajodo-3-oksido-6-oksoksanteen-9-üül)bensoaatmonohüdraat

Keemiline valem

C20H6I4Na2O5·H2O

Molekulmass

897,88

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 87 % värvaineid (ümber arvutatuna veevabadeks naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 7, umbes 526 nm juures on 1 100

Kirjeldus

Punase värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees, pH 7, on umbes 526 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Anorgaanilised jodiidid (ümber arvutatuna naatriumjodiidiks)

Mitte üle 0,1 %

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained (v.a fluorestseiin)

Mitte üle 4,0 %

Fluorestseiin

Mitte üle 20 mg/kg

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

Trijodoresortsinool

Mitte üle 0,2 %

2-(2,4-dihüdroksü-3,5-dijodobensoüül)bensoehape

Mitte üle 0,2 %

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 7–8)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

Alumiiniumlakid

Erütrosiinalumiiniumlakkide puhul ei saa kasutada vesinikkloriidhappes lahustumatute ainete meetodit. Naatriumhüdroksiidis lahustumatute ainete sisaldus ei tohi olla üle 0,5 %

E 128 PUNANE 2G

Sünonüümid

CI toidupunane 10, asogeraniin

Määratlus

Punane 2G koosneb peamiselt dinaatrium-8-atseetamido-1-hüdroksü-2-fenüülasonaftaleen-3,6-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Punase 2G kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

18050

Einecs

223-098-9

Keemiline nimetus

Dinaatrium-8-atseetamido-1-hüdroksü-2-fenüülasonaftaleen-3,6-disulfonaat

Keemiline valem

C18H13N3Na2O8S2

Molekulmass

509,43

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 80 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 532 nm juures on 620

Kirjeldus

Punase värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 532 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 2,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 5-atseetamido-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

5-atseetamido-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

| | 5-amino-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

5-amino-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 129 VÕLUPUNANE AC

Sünonüümid

CI toidupunane 17

Määratlus

Võlupunane AC koosneb peamiselt dinaatrium-2-hüdroksü-1-(2-metoksü-5-metüül-4-sulfonato-fenüülaso)-naftaleen-6-sulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Võlupunase AC kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

16035

Einecs

247-368-0

Keemiline nimetus

Dinaatrium-2-hüdroksü-1-(2-metoksü-5-metüül-4-sulfonatofenüülaso)-naftaleen-6-sulfonaat

Keemiline valem

C18H14N2Na2O8S2

Molekulmass

496,42

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 7, umbes 504 nm juures on 540

Kirjeldus

Tumepunase värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 504 nm juures

| B. | Punane vesilahus |
| --- | --- |

B.

Punane vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 3,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

6-hüdroksü-2-naftaleen-sulfoonhappe naatriumisool

Mitte üle 0,3 %

4-amino-5-metoksü-2-metüülbenseensulfoonhape

Mitte üle 0,2 %

6,6-oksübis(2-naftaleen-sulfoonhappe) dinaatriumisool

Mitte üle 1,0 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 7)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 131 PATENTSININE V

Sünonüümid

CI toidusinine 5

Määratlus

Patentsinine V koosneb peamiselt [4-(α-(4-dietüülaminofenüül)-5-hüdroksü-2,4-disulfofenüülmetülideen)-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-dietüülammooniumhüdroksiidi kaltsium-või naatriumsisesoolast ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatrium- ja/või kaltsiumsulfaat.

Lubatud on ka kaaliumsool.

Klass

Triarüülmetaanid

Värviindeksi nr

42051

Einecs

222-573-8

Keemilised nimetused

[4-(α-(4-dietüülaminofenüül)-5-hüdroksü-2,4-disulfofenüülmetülideen)-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-dietüülammooniumhüdroksiidi sisesoola kaltsium- või naatriumühend

Keemiline valem

Kaltsiumühend: C27H31N2O7S2Ca
  Formula

Naatriumühend: C27H31N2O7S2Na

Molekulmass

Kaltsiumühend: 579,72

Naatriumühend: 582,67

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 5, umbes 638 nm juures on 2 000

Kirjeldus

Tumesinise värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees, pH 5, on umbes 638 nm juures

| B. | Sinine vesilahus |
| --- | --- |

B.

Sinine vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 2,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 3-hüdroksübensaldehüüd |
| --- | --- |

3-hüdroksübensaldehüüd

| | 3-hüdroksübensoehape |
| --- | --- |

3-hüdroksübensoehape

| | 3-hüdroksü-4-sulfobensoehape |
| --- | --- |

3-hüdroksü-4-sulfobensoehape

| | N,N-dietüülamino-benseensulfoonhape |
| --- | --- |

N,N-dietüülamino-benseensulfoonhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Leukoalus

Mitte üle 4,0 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 5)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 132 INDIGOTIIN, INDIGOKARMIIN

Sünonüümid

CI toidusinine 1

Määratlus

Indigotiin koosneb peamiselt dinaatrium-3,3′-diokso-2,2′-biindolülideen-5,5′-disulfonaadi ja dinaatrium-3,3′-diokso-2,2′-biindolülideen-5,7′-disulfonaadi segust ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Indigotiini kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Indigoidsed ühendid

Värviindeksi nr

73015

Einecs

212-728-8

Keemilised nimetused

Dinaatrium-3,3′-diokso-2,2′-biindolülideen-5,5′-disulfonaat

Keemiline valem

C16H8N2Na2O8S2

Molekulmass

466,36

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks).

Dinaatrium-3,3′-diokso-2,2′-biindolülideen-5,7′-disulfonaat: kuni 18 %

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 610 nm juures on 480

Kirjeldus

Tumesinise värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 610 nm juures

| B. | Sinine vesilahus |
| --- | --- |

B.

Sinine vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Välja arvatud dinaatrium-3,3′-diokso-2,2′-bi-indolülideen-5,7′-disulfonaat: kuni 1,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | Isatiin-5-sulfoonhape |
| --- | --- |

Isatiin-5-sulfoonhape

| | 5-sulfoonantraniilhape |
| --- | --- |

5-sulfoonantraniilhape

| | Antraniilhape |
| --- | --- |

Antraniilhape

Kokku mitte üle 0,5 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 133 BRILJANTSININE FCF

Sünonüümid

CI toidusinine 2

Määratlus

Briljantsinine FCF koosneb peamiselt dinaatrium-α-(4-(N-etüül-3-sulfonatobensüülamino)-fenüül)-α-(4-N-etüül-3-sulfonatobensüülamino)-tsükloheksa-2,5-dienülideen)tolueen-2-sulfonaadist ja tema isomeeridest ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Briljantsinise FCF kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Triarüülmetaanid

Värviindeksi nr

42090

Einecs

223-339-8

Keemilised nimetused

Dinaatrium-α-(4-(N-etüül-3-sulfonatobensüülamino)fenüül)-α-(4-N-etüül-3-sulfonatobensüülamino)tsükloheksa-2,5-dienülideen)tolueen-2-sulfonaat

Keemiline valem

C37H34N2Na2O9S3

Molekulmass

792,84

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 85 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 630 nm juures on 1 630

Kirjeldus

Punakassinise värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 630 nm juures

| B. | Sinine vesilahus |
| --- | --- |

B.

Sinine vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 6,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

2-, 3-ja 4-formüülbenseen-sulfoonhapped kokku

Mitte üle 1,5 %

3-((etüül)(4-sulfofenüül)-amino)metüülbenseen-sulfoonhape

Mitte üle 0,3 %

Leukoalus

Mitte üle 5,0 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % at pH 7

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 140 (i) KLOROFÜLLID

Sünonüümid

CI looduslik roheline 3, magneesiumklorofüll, magneesiumfeofütiin

Määratlus

Klorofülle saadakse söödavate taimede looduslike liinide, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstraktsioonil. Sellele järgneval lahusti eemaldamisel võib klorofüllis looduslikult esinev koordinatiivmagneesium klorofüllidest kas osaliselt või täielikult eralduda, kusjuures tekib vastav feofütiin. Peamised värvained on feofütiinid ja magneesiumklorofüllid. Ekstraktsiooni saadus, millest lahusti on eemaldatud, sisaldab ka muid pigmente, näiteks karotenoide, ning õlisid, rasvu ja vahasid, mis pärinevad algmaterjalist. Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, diklorometaan, süsinikdioksiid, metanool, etanool, propaan-2-ool ja heksaan.

Klass

Porfüriinid

Värviindeksi nr

75810

Einecs

Klorofüllid: 215-800-7, klorofüll a: 207-536-6, klorofüll b: 208-272-4

Keemilised nimetused

Peamised värvained on:

| | Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-132-metoksükarbonüül-2,7,12,18-tetrametüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül) propanaat (feofütiin a) või sama magneesiumkompleksina (klorofüll a) |
| --- | --- |

Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-132-metoksükarbonüül-2,7,12,18-tetrametüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül) propanaat (feofütiin a) või sama magneesiumkompleksina (klorofüll a)

| | Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-7-formüül-132-metoksükarbonüül-2,12,18-trimetüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül)propanaat (feofütiin b) või sama magneesiukompleksina (klorofüll b) |
| --- | --- |

Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-7-formüül-132-metoksükarbonüül-2,12,18-trimetüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül)propanaat (feofütiin b) või sama magneesiukompleksina (klorofüll b)

Keemilised valemid

Klorofüll a (magneesiumkompleks): C55H72MgN4O5

Klorofüll a: C55H74N4O5

Klorofüll b (magneesiumkompleks): C55H70MgN4O6

Klorofüll b: C55H72N4O6

Molekulmass

Klorofüll a (magneesiumkompleks): 893,51

Klorofüll a: 871,22

Klorofüll b (magneesiumkompleks): 907,49

Klorofüll b: 885,20

Analüüs

Klorofüllide ja nende magneesiumkomplekside üldsisaldus on vähemalt 10 %

E1 cm
  1 % kloroformis umbes 409 nm juures on 700

Kirjeldus

Sõltuvalt koordinatiivmagneesiumi sisaldusest oliivrohelise kuni tumerohelise värvusega vahajas tahke aine

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum kloroformis on umbes 409 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Etanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 140 (ii) KLOROFÜLLIINID

Sünonüümid

CI looduslik roheline 5, naatriumklorofülliin, kaaliumklorofülliin

Määratlus

Klorofülliinide ja leeliste sooli saadakse söödavate taimede looduslike liinide, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstraktide seebistamisel. Seebistamisel eemaldatakse metüül- ja fütoolesterrühmad, osaliselt võib lõhustuda ka tsüklopentenüültsükkel. Happerühmade neutraliseerimise tulemusena tekivad kaalium- ja/või naatriumsoolad.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, diklorometaan, süsinikdioksiid, metanool, etanool, propaan-2-ool ja heksaan.

Klass

Porfüriinid

Värviindeksi nr

75815

Einecs

287-483-3

Keemilised nimetused

Peamiste värvainete hapevormid on järgmised:

| — | 3-(10-karboksülato-4-etüül-1,3,5,8-tetrametüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)propanaat (klorofülliin a)
  ja |
| --- | --- |

—

3-(10-karboksülato-4-etüül-1,3,5,8-tetrametüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)propanaat (klorofülliin a)

ja

| — | 3-(10-karboksülato-4-etüül-3-formüül-1,5,8-trimetüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)propanaat (klorofülliin b) |
| --- | --- |

—

3-(10-karboksülato-4-etüül-3-formüül-1,5,8-trimetüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)propanaat (klorofülliin b)

Sõltuvalt hüdrolüüsi määrast võib tsüklopentenüültsükkel lõhustuda ja selle tagajärjel tekib kolmas karboksüülrühm.

Esineda võivad ka magneesiumkompleksid.

Keemiline valemid

Klorofülliin a (hapevormina): C34H34N4O5

Klorofülliin b (hapevormina): C34H32N4O6

Molekulmass

Klorofülliin a: 578,68

Klorofülliin b: 592,66

Kui tsüklopentüültsükkel on lõhustunud, võib kumbki molekulmass olla 18 aatommassiühiku võrra suurem.

Analüüs

Umbes 100 °C juures tund aega kuivatatud proovis on klorofülliine kokku vähemalt 95 %

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 9, umbes 405 nm juures on 700

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 9, umbes 653 nm juures on 140

Kirjeldus

Tumerohelise kuni sinakasmusta värvusega pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimumid fosfaatpuhvri vesilahuses, pH 9, on umbes 405 ja 653 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Etanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 141 (i) KLOROFÜLLIDE VASKKOMPLEKSID

Sünonüümid

CI looduslik roheline 3, vaskklorofüll, vaskfeofütiin

Määratlus

Vaskklorofülle saadakse vasesoola lisamisel söödavate taimede looduslike liinide, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstraktsiooni saadusele. Saadus, millest lahusti on eemaldatud, sisaldab ka muid pigmente, näiteks karotenoide, ning rasvu ja vahasid, mis pärinevad algmaterjalist. Peamised värvained on vaskfeofütiinid. Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, diklorometaan, süsinikdioksiid, metanool, etanool, propaan-2-ool ja heksaan.

Klass

Porfüriinid

Värviindeksi nr

75815

Einecs

Vaskklorofüll a: 239-830-5; vaskklorofüll b: 246-020-5

Keemilised nimetused

[Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-132-metoksükarbonüül-2,7,12,18-tetrametüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül)propanaat]vask(II) (vaskklorofüll a)

[Fütüül(132
  R,17S,18S)-3-(8-etüül-7-formüül-132-metoksükarbonüül-2,12,18-trimetüül-13′-okso-3-vinüül-131-132-17,18-tetrahüdrotsüklopenta-[at]-porfüriin-17-üül)propanaat]vask(II) (vaskklorofüll b)

Keemiline valem

Vaskklorofüll a: C55H72Cu N4O5

Vaskklorofüll b: C55H70Cu N4O6

Molekulmass

Vaskklorofüll a: 932,75

Vaskklorofüll b: 946,73

Analüüs

Vaskklorofüllide kogusisaldus on vähemalt 10 %

E1 cm
  1 % kloroformis umbes 422 nm juures on 540

E1 cm
  1 % kloroformis umbes 652 nm juures on 300

Kirjeldus

Sõltuvalt lähtematerjalist sinakasrohelise kuni tumerohelise värvusega vahajas aine

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimumid kloroformis on umbes 422 ja 652 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Etanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Vaskioonid

Mitte üle 200 mg/kg

Vask kokku

Mitte üle 8,0 % kogu vaskfeofütiinidest

E 141 (ii) KLOROFÜLLIINIDE VASKKOMPLEKSID

Sünonüümid

Naatriumvaskklorofülliin, kaaliumvaskklorofülliin, CI looduslik roheline 5

Määratlus

Vaskklorofülliinide ja leeliste sooli saadakse vase lisamisel söödavate taimede looduslike liinide, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstrakti seebistamise saadusele; seebistamise käigus eemaldatakse metüül- ja fütoolesterrühmad, osaliselt võib lõhustuda tsüklopentenüültsükkel. Pärast vase lisamist puhastatud klorofülliinile neutraliseeritakse happerühmad ja moodustuvad kaalium- ja/või naatriumsoolad.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, diklorometaan, süsinikdioksiid, metanool, etanool, propaan-2-ool ja heksaan.

Klass

Porfüriinid

Värviindeksi nr

75815

Einecs

Keemilised nimetused

Peamiste värvainete hapevormid on järgmised:

3-(10-karboksülato-4-etüül-1,3,5,8-tetrametüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)-propanaat, vaskkompleks (vaskklorofülliin a)

ja

3-(10-karboksülato-4-etüül-3-formüül-1,5,8-trimetüül-9-okso-2-vinüülporfiin-7-üül)propanaat, vaskkompleks (vaskklorofülliin b)

Keemiline valem

Vaskklorofülliin a (hapevormina): C34H32Cu N4O5

Vaskklorofülliin b (hapevormina): C34H30Cu N4O6

Molekulmass

Vaskklorofülliin a: 640,20

Vaskklorofülliin b: 654,18

Kui tsüklopentüültsükkel on lõhustunud, võib kumbki molekulmass olla 18 aatommassiühiku võrra suurem

Analüüs

100 °C juures tund aega kuivatatud proovis on vaskklorofülliine kokku vähemalt 95 %

E1 cm
  1 % vesilahuses fosfaatpuhvris, pH 7,5, umbes 405 nm juures on 565

E1 cm
  1 % vesilahuses fosfaatpuhvris, pH 7,5, umbes 630 nm juures on 145

Kirjeldus

Tumerohelise kuni sinakasmusta värvusega pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimumid fosfaatpuhvri vesilahuses, pH 7,5, on umbes 405 ja 630 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Etanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Vaskioonid

Mitte üle 200 mg/kg

Vask kokku

Mitte üle 8,0 % kogu vaskklorofülliinidest

E 142 ROHELINE S

Sünonüümid

CI toiduroheline 4, briljantroheline BS

Määratlus

Roheline S koosneb peamiselt naatrium-N-[4-(dimetüülamino)fenüül]-2-hüdroksü-3,6-disulfo-1-naftalenüül)-metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-metüülmetaanamiiniumist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Rohelise S kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Triarüülmetaanid

Värviindeksi nr

44090

Einecs

221-409-2

Keemilised nimetused

Naatrium-N-[4-[[4-(dimetüülamino)fenüül]-(2-hüdroksü-3,6-disulfo-1-naftalenüül)-metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-metüülmetaanamiinium;

Naatrium-5-[4-dimetüülamino-α-(4-dimetüüliminotsükloheksa-2,5-dienülideen)bensüül]-6-hüdroksü-7-sulfonatonaftaleen-2-sulfonaat (alternatiivne keemiline nimetus)

Keemiline valem

C27H25N2NaO7S2

Molekulmass

576,63

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 80 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 632 nm juures on 1 720

Kirjeldus

Tumesinise või tumerohelise värvusega puuder või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 632 nm juures

| B. | Sinine või roheline vesilahus |
| --- | --- |

B.

Sinine või roheline vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 1,0 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

4,4′-bis(dimetüülamino)-benshüdrüülalkohol

Mitte üle 0,1 %

4,4′-bis(dimetüülamino)-bensofenoon

Mitte üle 0,1 %

3-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape

Mitte üle 0,2 %

Leukoalus

Mitte üle 5,0 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 150a LIHTKARAMELL

Määratlus

Lihtkaramelli valmistatakse süsivesikute (müügil olevate toidus kasutatavate magusainete, st glükoosi ja fruktoosi monomeeride ja/või nende polümeeride, näiteks glükoosisiirupi, sahharoosi ja/või invertsiirupite ja glükoosi) reguleeritud termilisel töötlemisel. Karamellistumise soodustamiseks võib kasutada happeid, aluseid ja sooli, välja arvatud ammoonium- ja sulfitühendeid.

Einecs

232-435-9

Kirjeldus

Tumepruuni kuni musta värvusega vedelik või tahke aine

Puhtus

DEAE-tselluloosiga seotud värvaine

Mitte üle 50 %

Fosforüültselluloosiga seotud värvaine

Mitte üle 50 %

Värvi intensiivsus (1)

0,01–0,12

Üldlämmastik

Mitte üle 0,1 %

Üldväävel

Mitte üle 0,2 %

Arseen

Mitte üle 1 mg/kg

Plii

Mitte üle 2 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 25 mg/kg

E 150b LEELISELINE SULFITKARAMELL

Määratlus

Leeliselist sulfitkaramelli valmistatakse süsivesikute (müügil olevate toidus kasutatavate magusainete, st glükoosi ja fruktoosi monomeeride ja/või nende polümeeride, näiteks glükoosisiirupi, sahharoosi ja/või invertsiirupite ja glükoosi) reguleeritud termilisel töötlemisel hapete ja alustega või ilma nendeta, sulfitühendite (väävlishappe, kaaliumsulfiti, kaaliumvesiniksulfiti, naatriumsulfiti ja naatriumvesiniksulfiti) juuresolekul; ammooniumühendeid ei kasutata.

Einecs

232-435-9

Kirjeldus

Tumepruuni kuni musta värvusega vedelik või tahke aine

Puhtus

DEAE-tselluloosiga seotud värvaine

Üle 50 %

Värvi intensiivsus (1)

0,05–0,13

Üldlämmastik

Mitte üle 0,3 % (2)

Vääveldioksiid

Mitte üle 0,2 % (2)

Üldväävel

0,3–3,5 % (2)

DEAE-tselluloosiga seotud väävel

Üle 40 %

Neeldumissuhe DEAE-tselluloosiga seotud värvis

19–34

Neeldumissuhe

(A280/560)

Suurem kui 50

Arseen

Mitte üle 1 mg/kg

Plii

Mitte üle 2 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 25 mg/kg

E 150c AMMOONIUMKARAMELL

Määratlus

Ammooniumkaramelli valmistatakse süsivesikute (müügil olevate toidus kasutatavate magusainete, st glükoosi ja fruktoosi monomeeride ja/või nende polümeeride, näiteks glükoosisiirupi, sahharoosi ja/või invertsiirupite ja glükoosi) reguleeritud termilisel töötlemisel hapete ja alustega või ilma nendeta, ammooniumühendite (ammooniumhüdroksiid, ammooniumkarbonaat, ammooniumvesinikkarbonaat ja ammooniumfosfaat) juuresolekul; sulfitühendeid ei kasutata.

Einecs

232-435-9

Kirjeldus

Tumepruuni kuni musta värvusega vedelik või tahke aine

Puhtus

DEAE-tselluloosiga seotud värvaine

Mitte üle 50 %

Fosforüültselluloosiga seotud värvaine

Üle 50 %

Värvi intensiivsus (1)

0,08–0,36

Ammooniumi lämmastik

Mitte üle 0,3 % (2)

4-metüülimidasool

Mitte üle 250 mg/kg (2)

2-atsetüül-4-tetrahüdroksü-butüülimidasool

Mitte üle 10 mg/kg (2)

Üldväävel

Mitte üle 0,2 % (2)

Üldlämmastik

0,7–3,3 % (2)

Neeldumise suhe fosforüültselluloosiga seotud värvi

13–35

Arseen

Mitte üle 1 mg/kg

Plii

Mitte üle 2 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 25 mg/kg

E 150d SULFITAMMOONIUMKARAMELL

Määratlus

Ammooniumsulfitkaramelli valmistatakse süsivesikute (müügil olevate toidus kasutatavate magusainete, s.t glükoosi ja fruktoosi monomeeride ja/või nende polümeeride, näiteks glükoosisiirupi, sahharoosi ja/või invertsiirupite ja glükoosi) reguleeritud termilisel töötlemisel hapete ja alustega või ilma nendeta, nii sulfit-kui ka ammooniumühendite (väävlishappe, kaaliumsulfiti, kaaliumvesiniksulfiti, naatriumsulfiti, naatriumvesiniksulfiti, ammooniumhüdroksiidi, ammooniumkarbonaadi, ammooniumvesinikkarbonaadi, ammooniumfosfaadi, ammooniumsulfaadi, ammooniumsulfiti, ammooniumvesiniksulfiti) juuresolekul

Einecs

232-435-9

Kirjeldus

Tumepruuni kuni musta värvusega vedelik või tahke aine

Puhtus

DEAE-tselluloosiga seotud värvaine

Üle 50 %

Värvi intensiivsus (1)

0,10–0,60

Ammooniumi lämmastik

Mitte üle 0,6 % (2)

Vääveldioksiid

Mitte üle 0,2 % (2)

4-metüülimidasool

Mitte üle 250 mg/kg (2)

Üldlämmastik

0,3–1,7 % (2)

Üldväävelr

0,8–2,5 % (2)

Suhe lämmastik/väävel alkoholpretsipitaadis

0,7–2,7

Neeldumissuhe alkoholpretsipitaadis (3)

8–14

Neeldumissuhe ( A 280/560)

Mitte üle 50

Arseen

Mitte üle 1 mg/kg

Plii

Mitte üle 2 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 25 mg/kg

E 151 BRILJANTMUST BN, MUST PN

Sünonüümid

CI toidumust 1

Määratlus

Briljantmust BN koosneb peamiselt tetranaatrium-4-atseetamino-5-hüdroksü-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenüülaso)-1-naftüülaso]-naftaleen-1,7-disulfonaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Briljantmusta BN kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Biasoühendid

Värviindeksi nr

28440

Einecs

219-746-5

Keemilised nimetused

Tetranaatrium-4-atseetamido-5-hüdroksü-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenüülaso)-1-naftüülaso]-naftaleen-1,7-disulfonaat

Keemiline valem

C28H17N5Na4O14S4

Molekulmass

867,69

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 80 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses umbes 570 nm juures on 530

Kirjeldus

Musta värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees on umbes 570 nm juures

| B. | Mustjassinine vesilahus |
| --- | --- |

B.

Mustjassinine vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 10 % värvainesisaldusest

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

| | 4-atseetamido-5-hüdroksünaftaleen-1,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

4-atseetamido-5-hüdroksünaftaleen-1,7-disulfoonhape

| | 4-amino-5-hüdroksünaftaleen-1,7-disulfoonhape |
| --- | --- |

4-amino-5-hüdroksünaftaleen-1,7-disulfoonhape

| | 8-aminonaftaleen-2-sulfoonhape |
| --- | --- |

8-aminonaftaleen-2-sulfoonhape

| | 4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape) |
| --- | --- |

4,4′-diasoaminodi(benseen-sulfoonhape)

Kokku mitte üle 0,8 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % neutraalses keskkonnas

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 153 TAIMNE SÜSI

Sünonüümid

Taimne must

Määratlus

Taimne süsi saadakse taimse materjali, näiteks puidu, tselluloosijääkide, turba, kookospähkli ja teiste pähklite koorte söestamisel. Toormaterjal söestatakse kõrgel temperatuuril. Aine koosneb peamiselt peeneteralisest süsinikust. Võib sisaldada väikestes kogustes lämmastikku, vesinikku ja hapnikku. Pärast valmistamist võib toode absorbeerida pisut niiskust.

Värviindeksi nr

77266

Einecs

215-609-9

Keemilised nimetused

Süsinik

Keemiline valem

C

Molekulmass

12,01

Analüüs

Sisaldab süsinikku vähemalt 95 % tuha- ja veevabast massist

Kirjeldus

Musta värvusega lõhna ja maitseta pulber

Identifitseerimine

| A. | Lahustuvus |
| --- | --- |

A.

Lahustuvus

Vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatu

| B. | Põlemine |
| --- | --- |

B.

Põlemine

Punahõõguseni kuumutamisel põleb aeglaselt leegita

Puhtus

Tuhk (kokku)

Mitte üle 4,0 % (põletamistemperatuur: 625 °C)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

Polüaromaatsed süsivesinikud

1 g aine pidevekstraktsiooni seadmes ekstraheerimisel 10 g puhta tsükloheksaaniga saadud ekstrakt peab olema värvitu ning ekstrakti fluorestsents ultraviolettvalguses ei tohi olla intensiivsem kui 0,100 mg hiniinsulfaadilahusel 1 000 ml-s 0,01 M väävelhappes

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 12 % (120 °C, 4 tundi)

Leelises lahustuvad ained

Filtraat, mis saadakse pärast 2 g proovi keetmist 20 ml N naatriumhüdroksiidi lahuses ja filtreerimist, peab olema värvitu

E 154 PRUUN FK

Sünonüümid

CI toidupruun 1

Määratlus

Pruun FK koosneb peamiselt järgmiste ainete segust:

| I | naatrium-4-(2,4-diaminofenüülaso) benseensulfonaat |
| --- | --- |

I

naatrium-4-(2,4-diaminofenüülaso) benseensulfonaat

| II | naatrium-4-(4,6-diamino-m-tolüülaso)benseensulfonaat |
| --- | --- |

II

naatrium-4-(4,6-diamino-m-tolüülaso)benseensulfonaat

| III | dinaatrium-4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

III

dinaatrium-4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat)

| IV | dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

IV

dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat)

| V | dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

V

dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat)

| VI | trinaatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenseen-1,3,5-trisaso)tri(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

VI

trinaatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenseen-1,3,5-trisaso)tri(benseensulfonaat)

ja lisavärvainetest koos veega; peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Pruuni FK kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Asoühendid (mono-, bis- ja trisasovärvide segu)

Einecs

Keemilised nimetused

Järgmiste ainete segu:

| I | naatrium-4-(2,4-diaminofenüülaso) benseensulfonaat |
| --- | --- |

I

naatrium-4-(2,4-diaminofenüülaso) benseensulfonaat

| II | naatrium-4-(4,6-diamino-m-tolüülaso)benseensulfonaat |
| --- | --- |

II

naatrium-4-(4,6-diamino-m-tolüülaso)benseensulfonaat

| III | dinaatrium-4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

III

dinaatrium-4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat)

| IV | dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

IV

dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenüleenbisaso)di-(benseensulfonaat)

| V | dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

V

dinaatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-metüül-1,3-fenüleenbisaso)di(benseensulfonaat)

| VI | trinaatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenseen-1,3,5-trisaso)tri(benseensulfonaat) |
| --- | --- |

VI

trinaatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenseen-1,3,5-trisaso)tri(benseensulfonaat)

Keemiline valem

| I | C12H11N4NaO3S |
| --- | --- |

I

C12H11N4NaO3S

| II | C13H13N4NaO3S |
| --- | --- |

II

C13H13N4NaO3S

| III | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

III

C18H14N6Na2O6S2

| IV | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

IV

C18H14N6Na2O6S2

| V | C19H16N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

V

C19H16N6Na2O6S2

| VI | C24H17N8Na3O9S3 |
| --- | --- |

VI

C24H17N8Na3O9S3

Molekulmass

| I | 314,30 |
| --- | --- |

I

314,30

| II | 328,33 |
| --- | --- |

II

328,33

| III | 520,46 |
| --- | --- |

III

520,46

| IV | 520,46 |
| --- | --- |

IV

520,46

| V | 534,47 |
| --- | --- |

V

534,47

| VI | 726,59 |
| --- | --- |

VI

726,59

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 70 % värvaineid.

Komponentide sisaldus kogu värvaines ei tohi ületada järgmisi piire:

| I | 26 % |
| --- | --- |

I

26 %

| II | 17 % |
| --- | --- |

II

17 %

| III | 17 % |
| --- | --- |

III

17 %

| IV | 16 % |
| --- | --- |

IV

16 %

| V | 20 % |
| --- | --- |

V

20 %

| VI | 16 % |
| --- | --- |

VI

16 %

Kirjeldus

Punakaspruuni värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

Oranži kuni punaka värvusega vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 3,5 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

4-aminobenseen-1-sulfoonhape

Mitte üle 0,7 %

m-fenüleendiamiin ja 4-metüül-m-fenüleendiamiin

Mitte üle 0,35 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid, v.a m-fenüleendiamiin ja 4-metüül-m-fenüleendiamiin

Mitte üle 0,007 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 7)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 155 PRUUN HT

Sünonüümid

CI toidupruun 3

Määratlus

Pruun HT koosneb peamiselt dinaatrium-4,4′-(2,4-dihüdroksü-5-hüdroksümetüül-1,3-fenüleenbisaso)di(naftaleen-1-sulfonaadist) ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on naatriumkloriid ja/või naatriumsulfaat.

Pruuni HT kirjeldus on antud naatriumsoola kohta. Lubatud on ka kaltsium- ja kaaliumsool.

Klass

Biasoühendid

Värviindeksi nr

20285

Einecs

224-924-0

Keemilised nimetused

Dinaatrium-4,4′-(2,4-dihüdroksü-5-hüdroksümetüül-1,3-fenüleenbisaso)di(naftaleen-1-sulfonaat)

Keemiline valem

C27H18N4Na2O9S2

Molekulmass

652,57

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 70 % värvaineid (ümber arvutatuna naatriumsooladeks)

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 7, umbes 460 nm juures on 403

Kirjeldus

Punakaspruuni värvusega pulber või graanulid

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees, pH 7, on umbes 460 nm juures

| B. | Pruun vesilahus |
| --- | --- |

B.

Pruun vesilahus

Puhtus

Vees lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Lisavärvained

Mitte üle 10 % (õhekihikromatograafia meetod)

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

4-aminonaftaleen-1-sulfoonhape

Mitte üle 0,7 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 7)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 160 a i) KAROTEENISEGUD

Taimsed karoteenid

Sünonüümid

CI toiduoranž 5

Mõiste

Karoteenisegusid saadakse söödavate taimede looduslike liinide, porgandi, taimeõli, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstraktsioonil.

Peamine värvaine koosneb karotinoididest, millest suurema osa moodustab beetakaroteen. Segu võib sisaldada ka α- ja γ-ning muid värvipigmente. Lisaks värvipigmentidele võib kõnealune aine sisaldada algmaterjalis tavaliselt esinevaid õlisid, rasvu ja vahasid.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, metanool, etanool, propaan-2-ool, heksaan, (4) diklorometaan ja süsinikdioksiid.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

75130

Einecs

230-636-6

Keemiline valem

β-karoteen: C40H56

Molekulmass

β-karoteen: 536,88

Analüüs

Karoteeni sisaldus (ümberarvutatuna β-karoteeniks) on vähemalt 5 %. Taimeõli ekstraheerimissaaduste puhul on karoteeni sisaldus vähemalt 0,2 % toidurasvadest

E1 cm
  1 % tsükloheksaanis umbes 440–457 nm juures on 2 500

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimumid tsükloheksaanis on 440–457 ja 470–486 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Etanool

Kuni 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Kuni 10 mg/kg

Plii

Kuni 5 mg/kg

Vetikatest saadavad karoteenid

Sünonüümid

CI toiduoranž 5

Mõiste

Karoteenisegusid võib samuti toota Dunaliella salina vetikatest, mida kasvatatakse suurtes soolajärvedes Whyallas, Lõuna-Austraalias. Beetakaroteeni ekstraheeritakse eeterlike õlidega. Valmistis on 20–30 % suspensioon toiduõlis. Trans-cis-isomeeride suhe on vahemikus 50/50–71/29.

Peamine värvaine koosneb karotinoididest, millest suurema osa moodustab beetakaroteen. Segus võib olla karoteeni, luteiini, zeaksantiini ja β-krüptoksantiini. Lisaks värvipigmentidele võib kõnealune aine sisaldada algmaterjalis tavaliselt esinevaid õlisid, rasvu ja vahasid.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

75130

Keemiline valem

β-karoteen: C40H56

Molekulmass

β-karoteen: 536,88

Analüüs

Karoteeni sisaldus (ümberarvutatuna β-karoteeniks) on vähemalt 20 %.

E1 cm
  1 % tsükloheksaanis umbes 440–457 nm juures on 2 500

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimumid tsükloheksaanis on 440–457 ja 470–486 nm juures

Puhtus

Looduslik E-vitamiin toiduõlis

Kuni 0,3 %

Plii

Kuni 5 mg/kg

E 160 a ii) BEETAKAROTEEN

Beetakaroteene

Sünonüümid

CI toiduoranž 5

Mõiste

Käesolevad spetsifikatsioonid kehtivad eelkõige β-karoteeni kõigi trans-isomeeride kohta, mis sisaldavad väikestes kogustes ka muid karotenoide. Lahjendatud ja stabiliseeritud preparaatides võib trans-cis-isomeeride suhe olla erinev.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

40800

Einecs

230-636-6

Keemilised nimetused

β-karoteen, β,β-karoteen

Keemiline valem

C40H56

Molekulmass

536,88

Analüüs

Kokku vähemalt 96 % värvaineid (ümberarvutatuna β-karoteeniks)

E1 cm
  1 % tsükloheksaanis umbes 440–457 nm juures on 2 500

Kirjeldus

Punase kuni pruunikaspunase värvusega kristallid või kristalliline pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum tsükloheksaanis on 453–456 nm juures

Puhtus

Sulfaattuhk

Kuni 0,2 %

Lisavärvained

Muud karotenoidid, v.a β-karoteen: kuni 3,0 % kõigist värvainetest

Plii

Kuni 2 mg/kg

Blakeslea trispora′st saadav beetakaroteen

Sünonüümid

CI toiduoranž 5

Mõiste

Saadakse kääritamisprotsessis, milles kasutatakse seene Blakeslea trispora looduslike liinide kahte sugulist viljastustüüpi (miinus- ja plusstüve). Beetakaroteen ekstraheeritakse biomassist etüülatsetaadiga ja kristalliseeritakse. Kristalliseeritud toode koosneb peamiselt trans-β-karoteenist. Loodusliku protsessi tõttu koosneb umbes 3 % tootest karotenoidide segudest, mis on tootele spetsiifilised.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

40800

Einecs

230-636-6

Keemilised nimetused

β-karoteen, β,β-karoteen

Keemiline valem

C40H56

Molekulmass

536,88

Analüüs

Kokku vähemalt 96 % värvaineid (ümberarvutatuna β-karoteeniks)

E1 cm
  1 % tsükloheksaanis umbes 440–457 nm juures on 2 500

Kirjeldus

Punase, punakaspruuni või lillakas-purpurse värvusega kristallid või kristalliline pulber (värvus varieerub vastavalt kasutatud ekstraktsioonilahustile ja kristalliseerumistingimustele)

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum tsükloheksaanis on 453–456 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Etüülatsetaate

Etanool

Kuni 0,8 %/kg, eraldi või koos

Isobutüülatsetaat: Kuni 1,0 %

Isopropüülalkohol: Kuni 0,1 %

Sulfaattuhk

Kuni 0,2 %

Lisavärvained

Muud karotenoidid, v.a β-karoteen: kuni 3,0 % kõigist värvainetest

Plii

Kuni 2 mg/kg

Mükotoksiinid:

Aflatoksiin B1

Puudub

Trihhotetseen (T2)

Puudub

Ohratoksiin

Puudub

Zearalenoon

Puudub

Mikroorganismid:

Hallitusseened

Kuni 100/g

Pärmiseened

Kuni 100/g

Salmonella

Puudub 25 grammis

Escherichia coli

Puudub 5 grammis

E 160b ANNATO, BIKSIIN, NORBIKSIIN

Sünonüümid

CI looduslik oranž 4

Määratlus

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

75120

Einecs

Annato: 215-735-4, värvibiksaseemne ekstrakt: 289-561-2; biksiin: 230-245-7

Keemilised nimetused

| Biksiin | : | 6′-metüülvesinik-9′-cis-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dioaat
  6′-metüülvesinik-9′-trans-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dioaat |
| --- | --- | --- |
| Norbiksiin | : | 9′-cis-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dihape
  9′-trans-6,6′diapokaroteen-6,6′-dihape |

Biksiin

:

6′-metüülvesinik-9′-cis-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dioaat

6′-metüülvesinik-9′-trans-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dioaat

Norbiksiin

:

9′-cis-6,6′-diapokaroteen-6,6′-dihape

9′-trans-6,6′diapokaroteen-6,6′-dihape

Keemiline valem

| Biksiin | : | C25H30O4 |
| --- | --- | --- |
| Norbiksiin | : | C24H28O4 |

Biksiin

:

C25H30O4

Norbiksiin

:

C24H28O4

Molekulmass

| Biksiin | : | 394,51 |
| --- | --- | --- |
| Norbiksiin | : | 380,48 |

Biksiin

:

394,51

Norbiksiin

:

380,48

Kirjeldus

Punakaspruuni värvusega pulber, suspensioon või lahus

Identifitseerimine

Spektromeetria

| Biksiin | : | neeldumismaksimum kloroformis on umbes 502 nm juures |
| --- | --- | --- |
| Norbiksiin | : | neeldumismaksimum lahjas KOH lahuses on umbes 482 nm juures |

Biksiin

:

neeldumismaksimum kloroformis on umbes 502 nm juures

Norbiksiin

:

neeldumismaksimum lahjas KOH lahuses on umbes 482 nm juures

Lahustiga ekstraheeritud biksiin ja norbiksiin

Määratlus

Biksiini saadakse värvibiksa (Bixa orellana L.) seemnete väliskatte ekstraheerimisel atsetooni, metanooli, heksaani, diklorometaani või süsinikdioksiidiga ja sellele järgneval solvendi eemaldamisel.

Norbiksiini saadakse ekstraheeritud biksiini hüdrolüüsil aluselises vesilahuses.

Biksiin ja norbiksiin võivad sisaldada muid värvibiksa seemnetest ekstraheeritud aineid.

Biksiinipulber sisaldab mitut värvainet, millest peamine on biksiin, mis võib esineda nii cis-kui ka trans-vormina. Esineda võib ka biksiini termilise lagunemise produkte.

Norbiksiinipulber sisaldab peamise värvainena biksiini hüdrolüüsi saadust naatrium-või kaaliumsoola kujul. Võib esineda nii cis-kui ka trans-vorm.

Analüüs

Biksiinipulber sisaldab kokku vähemalt 75 % karotenoide (ümber arvutatuna biksiiniks).

Biksiinpulber sisaldab kokku vähemalt 25 % karotenoide (ümber arvutatuna biksiiniks).

| Biksiin | : | E1 cm
  1 % kloroformis umbes 502 nm juures on 2 870 |
| --- | --- | --- |
| Norbiksiin | : | E1 cm
  1 % KOH lahuses umbes 482 nm juures on 2 870 |

Biksiin

:

E1 cm
  1 % kloroformis umbes 502 nm juures on 2 870

Norbiksiin

:

E1 cm
  1 % KOH lahuses umbes 482 nm juures on 2 870

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metanool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

Leelisega ekstraheeritud annato

Määratlus

Vees lahustuvat annatot saadakse värvibiksa (Bixa orellana L.) seemnete väliskatte ekstraheerimisel leelise vesilahusega (naatrium-või kaaliumhüdroksiid).

Vees lahustuv annato sisaldab peamise värvainena biksiini hüdrolüüsimise saadust norbiksiini naatrium-või kaaliumsoola kujul. Võib esineda nii cis-kui ka trans-vorm.

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 0,1 % karotenoide (ümber arvutatuna norbiksiiniks)

| Norbiksiin | : | E1 cm
  1 % KOH lahuses umbes 482 nm juures on 2 870 |
| --- | --- | --- |

Norbiksiin

:

E1 cm
  1 % KOH lahuses umbes 482 nm juures on 2 870

Puhtus

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

Õliga ekstraheeritud annato

Määratlus

Annato õliekstrakt saadakse nii lahuse kui suspensioonina värvibiksa (Bixa orellana L.) seemnete väliskatte ekstraheerimisel taimse toiduõliga. Annato õliekstrakt sisaldab mitut värvainet, millest peamine on biksiin, mis võib esineda nii cis-kui ka trans-vormina. Esineda võib ka biksiini termilise lagunemise produkte.

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 0,1 % karotenoide (ümber arvutatuna biksiiniks)

| Biksiin | : | E1 cm
  1 % kloroformis umbes 502 nm juures on 2 870 |
| --- | --- | --- |

Biksiin

:

E1 cm
  1 % kloroformis umbes 502 nm juures on 2 870

Puhtus

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 160c PAPRIKAEKSTRAKT, KAPSANTIIN, KAPSORUBIIN

Sünonüümid

Paprika õlivaik

Määratlus

Paprikaekstrakt saadakse paprika (Capsicum annuum L.) looduslike liinide jahvatatud kaunade (seemneteta või seemnetega) solventekstraktsioonil ja see sisaldab peamisi paprika värvaineid. Peamised värvained on on kapsantiin ja kapsorubiin. Esineb ka mitmesuguseid muid värvaineid.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: metanool, etanool, atsetoon, heksaan, diklorometaan, etüülatsetaat ja süsinikdioksiid.

Klass

Karotenoidid

Einecs

Kapsantiin: 207-364-1, kapsorubiin: 207-425-2

Keemilised nimetused

Kapsantiin: (3R, 3′S, 5′R)-3,3′-dihüdroksü-β,k-karoteen-6-oon

Kapsorubiin: (3R, 3′S, 5R, 5R′)-3,3′-dihüdroksü-k,k-karoteen-6,6′-dioon

Keemiline valem

Kapsantiin: C40H56O3

Kapsorubiin: C40H56O4

Molekulmass

Kapsantiin: 584,85

Kapsorubiin: 600,85

Analüüs

Paprikaekstrakt: sisaldab vähemalt 7,0 % karotenoide

Kapsantiin/kapsorubiin: kokku vähemalt 30 % karotenoide

E1 cm
  1 % atsetoonis umbes 462 nm juures on 2 100

Kirjeldus

Tumepunase värvusega viskoosne vedelik

Identifitseerimine

| A. | Spektromeetria |
| --- | --- |

A.

Spektromeetria

Neeldumismaksimum atsetoonis on umbes 462 nm juures

| B. | Värvusreaktsioon |
| --- | --- |

B.

Värvusreaktsioon

1 tilk proovi 2–3 tilgas kloroformis värvub 1 tilga väävelhappe lisamisel sügavsiniseks

Puhtus

Lahusti jäägid

Etüülatsetaate

Metanool

Etanool

Atsetoon

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Kapsaitsiin

Mitte üle 250 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 160d LÜKOPEEN

Sünonüümid

Looduslik kollane 27

Määratlus

Lükopeeni saadakse punase tomati (Lycopersicon esculentum L.) looduslike liinide solventekstraktsioonil ja solvendi järgneval eemaldamisel. Kasutada tohib ainult järgmisi lahusteid: diklorometaan, süsinikdioksiid, etüülatsetaat, atsetoon, 2-propanool, metanool, etanool, heksaan. Peamine tomatites sisalduv värvaine on lükopeen, kuid väikestes kogustes võib esineda ka muid karotenoidpigmente. Lisaks muudele värvpigmentidele võib aine sisaldada tomatites naturaalselt sisalduvaid õlisid, rasvu, vahasid ja maitsekomponente.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

75125

Keemilised nimetused

Lükopeen, ψ,ψ-karoteen

Keemiline valem

C40H56

Molekulmass

536,85

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 5 % värvaineid

E1 cm
  1 % on heksaanis umbes 472 nm juures 3 450

Kirjeldus

Tumepunase värvusega viskoosne vedelik

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum heksaanis on umbes 472 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Etüülatsetaate

Metanool

Etanool

Atsetoon

Heksaan

Propaan-2-ool

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 160e BEETA-APO-8′-KAROTENAAL (C30)

Sünonüümid

CI toiduoranž 6

Määratlus

Käesolevad spetsifikatsioonid kehtivad eelkõige kõigi ß-apo-8’-karotenaali trans-isomeeride suhtes, mis sisaldavad väikestes kogustes ka muid karotenoide. Lahjendatud ja stabiliseeritud vormid valmistatakse allpool toodud nõuetele vastavast ß-apo-8′-karotenaalist; nende hulka kuuluvad β-apo-8′-karotenaali lahused või suspensioonid rasvades või õlides, emulsioonid ja vees dispergeeruvad pulbrid. Neis valmististes võib cis/trans-isomeeride suhe olla erinev.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

40820

Einecs

214-171-6

Keemilised nimetused

β-apo-8′-karotenaal, trans-β-apo-8′-karoteenaldehüüd

Keemiline valem

C30H40O

Molekulmass

416,65

Analüüs

Vähemalt 96 % kõigist värvainetest

E1 cm
  1 % on tsükloheksaanis umbes 460-462 nm juures 2 640

Kirjeldus

Tumevioletse värvusega metalse läikega kristallid või kristalliline pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum tsükloheksaanis on 460–462 nm juures

Puhtus

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Lisavärvained

Karotenoidid, v.a β-apo-8’-karotenaal:

mitte üle 3,0 % kõigist värvainetest

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 160f BEETA-APO-8′-KAROTEENHAPPE ETÜÜLESTER

Sünonüümid

CI toiduoranž 7, β-apo-8’-karoteenester

Määratlus

Käesolevad spetsifikatsioonid kehtivad eelkõige kõigi β-apo-8’-karoteenhappe etüülestri trans-isomeeride suhtes, mis sisaldavad väikestes kogustes ka muid karotenoide. Lahjendatud ja stabiliseeritud vormid valmistatakse allpool toodud nõuetele vastavast β-apo-8′-karoteenhappe etüülestrist; nende hulka kuuluvad β-apo-8′-karoteenhappe etüülestri lahused või suspensioonid rasvades või õlides, emulsioonid ja vees dispergeeruvad pulbrid. Neis valmististes võib cis/trans-isomeeride suhe olla erinev.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

40825

Einecs

214-173-7

Keemilised nimetused

β-apo-8′-karoteenhappe etüülester, etüül-8′apo-β-karoteen-8′-aat

Keemiline valem

C32H44O2

Molekulmass

460,70

Analüüs

Vähemalt 96 % kõigist värvainetest

E1 cm
  1 % on tsükloheksaanis umbes 449 nm juures 2 550

Kirjeldus

Punase kuni violetse värvusega kristallid või kristalliline pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum tsükloheksaanis on umbes 449 nm juures

Puhtus

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Lisavärvained

Karotenoidid, v.a β-apo-8′-karoteenhappe etüülester: mitte üle 3,0 % kõigist värvainetest

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 161b LUTEIIN

Sünonüümid

Karotenoidide segu, ksantofüllid

Määratlus

Luteiini saadakse söödavate puuviljade ja taimede, heintaimede, lutserni ja Tagetes erecta looduslike liinide solventekstraktsioonil. Peamine värvaine koosneb karotenoididest, millest suurema osa moodustavad luteiin ja tema rasvhappeestrid. Erinevates kogustes võib esineda ka karoteene. Luteiin võib sisaldada taimses materjalis naturaalselt esinevaid rasvu, õlisid ja vahasid.

Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: metanool, etanool, 2-propanool, heksaan, atsetoon, metüületüülketoon, diklorometaan ja süsinikdioksiid.

Klass

Karotenoidid

Einecs

204-840-0

Keemilised nimetused

3,3′-dihüdroksü-d-karoteen

Keemiline valem

C40H56O2

Molekulmass

568,88

Analüüs

Kogu värvaine sisaldus vähemalt 4 % arvutatud luteiinina

E1 cm
  1 % on kloroformis/etanoolis (10 + 90) või heksaanis/etanoolis/atsetoonis (80 + 10 + 10) umbes 445 nm juures 2 550

Kirjeldus

Kollakaspruuni värvusega tume vedelik

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum kloroformis/etanoolis (10 + 90) on umbes 445 nm juures

Puhtus

Lahusti jäägid

Atsetoon

Metüületüülketoone

Metanool

Etanool

Propaan-2-ool

Heksaan

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Diklorometaan: Mitte üle 10 mg/kg

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 161g KANTAKSANTIIN

Sünonüümid

CI toiduoranž 8

Määratlus

Käesolevad spetsifikatsioonid kehtivad eelkõige kõigi kantaksantiini trans-isomeeride suhtes, mis sisaldavad väikestes kogustes ka muid karotenoide. Lahjendatud ja stabiliseeritud vormid valmistatakse allpool toodud nõuetele vastavast kantaksiinist; nende hulka kuuluvad kantaksiini lahused või suspensioonid rasvades või õlides, emulsioonid ja vees dispergeeruvad pulbrid. Neis valmististes võib cis/trans-isomeeride suhe olla erinev.

Klass

Karotenoidid

Värviindeksi nr

40850

Einecs

208-187-2

Keemilised nimetused

β-karoteen-4,4′-dioon, kantaksantiin, 4,4′-diokso-β-karoteen

Keemiline valem

C40H52O2

Molekulmass

564,86

Analüüs

Kokku vähemalt 96 % värvaineid (ümber arvutatuna kantaksiiniks)

| E1 cm
  1 % | on kloroformis umbes 485 nm juures,
  tsükloheksaanis 468–472 nm juures ja
  petrooleetris 464–467 nm juures 2 200 |
| --- | --- |

E1 cm
  1 %

on kloroformis umbes 485 nm juures,

tsükloheksaanis 468–472 nm juures ja

petrooleetris 464–467 nm juures 2 200

Kirjeldus

Sügavvioletse värvusega kristallid või kristalliline pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum kloroformis on umbes 485 nm juures

Neeldumismaksimum tsükloheksaanis on 468–472 nm juures

Neeldumismaksimum petrooleetris on 464–467 nm juures

Puhtus

Sulfaattuhk

Mitte üle 0,1 %

Lisavärvained

Karotenoidid, v.a kantaksantiin: mitte üle 5,0 % kõigist värvainetest

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 162 SÖÖGIPEEDIPUNANE, BETANIIN

Sünonüümid

Peedipunane

Määratlus

Peedipunast saadakse söögipeedi (Beta vulgaris L. var. rubra) looduslike liinide purustatud juurtest mahla pressimisel või riivitud juurte vesiekstraktsioonil, millele järgneb värvaine kontsentreerimine. Värvaine koosneb erinevatest betalaiini klassi kuuluvatest pigmentidest. Peamine värvaine koosneb beetatsüaniinidest (punane), millest 75–95 % moodustab betaniin. Väiksemates kogustes võivad esineda betaksantiin (kollane) ning betalaiinide lagunemisproduktid (helepruun).

Lisaks värvpigmentidele sisaldab mahl või ekstrakt söögipeedis naturaalselt esinevaid suhkruid, sooli ja/või valke. Lahust võib kontsentreerida ja mõningaid tooteid rafineeritakse, et kõrvaldada suurem osa suhkruid, sooli ja valke.

Klass

Betalaiinid

Einecs

231-628-5

Keemilised nimetused

(S-(R′,R′)-4-(2-(2-karboksü-5-(β-D-glükopüranosüüloksü)-2,3-dihüdro-6-hüdroksü-1H-indool-1-üül)etenüül)-2,3-dihüdro-2,6-püridiindikarboksüülhape; 1-(2-(2,6-dikarboksü-1,2,3,4-tetrahüdro-4-püridülideen)etülideen)-5-β-D-glükopüranosüüloksü)-6-hüdroksüindoolium-2-karboksülaat

Keemiline valem

Betaniin: C24H26N2O13

Molekulmass

550,48

Analüüs

Punase värvi sisaldus (ümber arvutatuna betaiiniks) on vähemalt 0,4 %

E1 cm
  1 % vesilahuses, pH 5, umbes 535 nm juures on 1 120

Kirjeldus

Punase või tumepunase värvusega vedelik, pasta, pulber või tahke aine

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum vees, pH 5, on umbes 535 nm juures

Puhtus

Nitraat

Mitte üle 2 g nitraatanioone 1 kg punases värvaines (analüüsi põhjal)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 163 ANTOTSÜANIINID

Määratlus

Antotsüaniine saadakse köögiviljade ja söödavate puuviljade looduslike liinide ekstraheerimisel sulfitvee, hapestatud vee, süsinikdioksiidi, metanooli või etanooliga. Antotsüaniinid sisaldavad lähtematerjali tavalisi komponente: antotsüaniine, orgaanilisi happeid, tanniine, suhkruid, mineraale jne, kuid mitte tingimata samades suhetes kui lähtematerjalis.

Klass

Antotsüaniinid

Einecs

208-438-6 (tsüanidiin); 205-125-6 (peonidiin); 208-437-0 (delfinidiin); 211-403-8 (malvidiin); 205-127-7 (pelargonidiin)

Keemilised nimetused

3,3′,4′,5,7-pentahüdroksüflavüüliumkloriid (tsüanidiin)

3,4′,5,7-tetrahüdroksü-3′-metoksüflavüüliumkloriid (peonidiin)

3,4′,5,7-tetrahüdroksü-3′,5′-dimetoksüflavüüliumkloriid (malvidiin)

3,5,7-trihüdroksü-2-(3,4,5,trihüdroksüfenüül)-1-bensopürüüliumkloriid (delfinidiin)

3,3′,4′,5,7-pentahüdroksü-5′-metoksüflavüüliumkloriid (petunidiin)

3,5,7-trihüdroksü-2-(4-hüdroksüfenüül)- 1-bensopüriiliumkloriid (pelargonidiin)

Keemiline valem

Tsüanidiin: C15H11O6Cl

Peonidiin:: C16H13O6Cl

Malvidiin: C17H15O7Cl

Delfinidiin: C15H11O7Cl

Petunidiin: C16H13O7Cl

Pelargonidiin: C15H11O5Cl

Molekulmass

Tsüanidiin: 322,6

Peonidiin: 336,7

Malvidiin: 366,7

Delfinidiin: 340,6

Petunidiin: 352,7

Pelargonidiin: 306,7

Analüüs

E1 cm
  1 % puhta pigmendi puhul 515–535 nm ja pH 3,0 juures on 300

Kirjeldus

Punaka värvuse ja kerge iseloomuliku lõhnaga vedelik, pasta või pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum metanoolis, millele on lisatud 0,01 % kontsentreeritud vesinikkloriidhapet, on

Tsüanidiinil: 535 nm juures,

peonidiinil: 532 nm juures,

malvidiinil: 542 nm juures,

delfinidiinil: 546 nm juures,

petunidiinil: 543 nm juures,

pelargonidiinil: 530 nm juures,

Puhtus

Lahusti jäägid

Metanool

Etanool

Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos

Vääveldioksiid

Mitte üle 1 000 mg/kg pigmendiprotsendi kohta

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 170 KALTSIUMKARBONAAT

Sünonüümid

CI pigmentvalge 18, kriit

Määratlus

Kaltsiumkarbonaati saadakse jahvatatud lubjakivist või kaltsiumioonide sadestamisel karbonaatioonidega

Klass

Anorgaanilised ühendid

Värviindeksi nr

77220

Einecs

Kaltsiumkarbonaat: 207-439-9

Lubjakivi: 215-279-6

Keemilised nimetused

Kaltsiumkarbonaat

Keemiline valem

CaCO3

Molekulmass

100,1

Analüüs

Sisaldus on vähemalt 98 % veevabast massist

Kirjeldus

Valge värvusega kristalliline või amorfne lõhnata ja maitseta pulber

Identifitseerimine

Lahustuvus

Praktiliselt ei lahustu vees ega alkoholis. Lahustub gaasi eraldumisega lahjas äädikhappes, vesinikkloriidhappes ja lämmastikhappes ning saadus annab pärast keetmist positiivse reaktsiooni kaltsiumi suhtes.

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 2,0 % (200 °C, 4 tundi)

Happes lahustumatud ained

Mitte üle 0,2 %

Magneesiumsoolad ja leelismetallsoolad

Mitte üle 1,5 %

Fluoriid

Mitte üle 50 mg/kg

Antimon (Sb)

Vask (Cu)

Kroom (Cr)

Tsink (Zn)

Baarium (Ba)

Kuni 100 mg/kg, eraldi või koos

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

E 171 TITAANDIOKSIID

Sünonüümid

CI pigmentvalge 6

Mõiste

Titaandioksiid koosneb peamiselt puhtast anataasi- ja/või rutiilivormis titaandioksiidist, mis võib olla kaetud vähese koguse alumiiniumoksiidi ja/või ränidioksiidiga, et parandada toote tehnoloogilisi omadusi.

Klass

Anorgaanilised ühendid

Värviindeksi nr

77891

Einecs

236-675-5

Keemilised nimetused

Titaandioksiid

Keemiline valem

TiO2

Molekulmass

79,88

Analüüs

Sisaldus on vähemalt 99 % alumiiniumoksiidi- ja ränidioksiidivabast ainest

Kirjeldus

Valge või nõrga värvusega pulber

Identifitseerimisandmed

Lahustuvus

Vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatu. Lahustub aeglaselt vesinikfluoriidhappes ja kuumas kontsentreeritud väävelhappes.

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,5 % (105 °C, 3 tundi)

Kadu põletamisel

Mitte üle 1,0 % lenduvate lisandite vabast ainest (800 °C)

Alumiiniumoksiid ja/või ränidioksiid

Kokku mitte üle 2,0 %

0,5 N HCl-is lahustuvad ained

Mitte üle 0,5 % alumiiniumoksiidi- ja ränidioksiidivabast ainest ning alumiiniumoksiidi ja/või ränidioksiidi sisaldavate toodete puhul mitte üle 1,5 % müüdava toote massist.

Vees lahustuvad ained

Mitte üle 0,5 %

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Antimon

Mitte üle 50 mg/kg täielikult lahustunud aine kohta

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg täielikult lahustunud aine kohta

Plii

Mitte üle 10 mg/kg täielikult lahustunud aine kohta

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg täielikult lahustunud aine kohta

Tsink

Mitte üle 50 mg/kg täielikult lahustunud aine kohta

E 172 RAUDOKSIIDID JA RAUDHÜDROKSIIDID

Sünonüümid

| Raudoksiidkollane | : | CI pigmentkollane 42 ja 43 |
| --- | --- | --- |
| Raudoksiidpunane | : | CI pigmentpunane 101 ja 102 |
| Raudoksiidmust | : | CI pigmentmust 11 |

Raudoksiidkollane

:

CI pigmentkollane 42 ja 43

Raudoksiidpunane

:

CI pigmentpunane 101 ja 102

Raudoksiidmust

:

CI pigmentmust 11

Määratlus

Raudoksiidid ja raudhüdroksiidid saadakse sünteetiliselt ning nad koosnevad peamiselt veevabadest ja/või hüdraatunud raudoksiididest. Värvitoonide skaala hõlmab kollaseid, punaseid, pruune ja musti toone. Toiduks vajaliku kvaliteediga raudoksiidid erinevad tehnilistest raudoksiididest eelkõige muude metallide suhteliselt madala sisalduse poolest. See saavutatakse rauatoorme valiku ja kontrollimisega ja/või täielikuma keemilise puhastamisega tootmisprotsessi käigus.

Klass

Anorgaanilised ühendid

Värviindeksi nr

| Raudoksiidkollane | : | 77492 |
| --- | --- | --- |
| Raudoksiidpunane | : | 77491 |
| Raudoksiidmust | : | 77499 |

Raudoksiidkollane

:

77492

Raudoksiidpunane

:

77491

Raudoksiidmust

:

77499

Einecs

| Raudoksiidkollane | : | 257-098-5 |
| --- | --- | --- |
| Raudoksiidpunane | : | 215-168-2 |
| Raudoksiidmust | : | 235-442-5 |

Raudoksiidkollane

:

257-098-5

Raudoksiidpunane

:

215-168-2

Raudoksiidmust

:

235-442-5

Keemilised nimetused

| Raudoksiidkollane | : | hüdraatunud ferrioksiid, hüdraatunud raud(III)oksiid |
| --- | --- | --- |
| Raudoksiidpunane | : | veevaba ferrioksiid, veevaba raud(III)oksiid |
| Raudoksiidmust | : | ferrosoferrioksiid, raud(II, III)oksiid |

Raudoksiidkollane

:

hüdraatunud ferrioksiid, hüdraatunud raud(III)oksiid

Raudoksiidpunane

:

veevaba ferrioksiid, veevaba raud(III)oksiid

Raudoksiidmust

:

ferrosoferrioksiid, raud(II, III)oksiid

Keemiline valem

| Raudoksiidkollane | : | FeO(OH)·H2O |
| --- | --- | --- |
| Raudoksiidpunane | : | Fe2O3 |
| Raudoksiidmust | : | FeO·Fe2O3 |

Raudoksiidkollane

:

FeO(OH)·H2O

Raudoksiidpunane

:

Fe2O3

Raudoksiidmust

:

FeO·Fe2O3

Molekulmass

| 88,85 | : | FeO(OH) |
| --- | --- | --- |
| 159,70 | : | Fe2O3 |
| 231,55 | : | FeO·Fe2O3 |

88,85

:

FeO(OH)

159,70

:

Fe2O3

231,55

:

FeO·Fe2O3

Analüüs

Rauasisaldus kokku on kollases pigmendis vähemalt 60 %, punases ja mustas pigmendis vähemalt 68 % (ümber arvutatuna rauaks)

Kirjeldus

Kollase, punase või musta värvusega pulber

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatu.

Lahustub kontsentreeritud mineraalhapetes

Puhtus

Vees lahustuvad ained

Mitte üle 1,0 %

täielikult lahustunud aine kohta

Arseen

Mitte üle 5 mg/kg

Baarium

Mitte üle 50 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 5 mg/kg

Kroom

Mitte üle 100 mg/kg

Vask

Mitte üle 50 mg/kg

Plii

Mitte üle 20 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Nikkel

Mitte üle 200 mg/kg

Tsink

Mitte üle 100 mg/kg

E 173 ALUMIINIUM

Sünonüümid

CI pigmentmetall, Al

Määratlus

Alumiiniumipulber koosneb peenikestest alumiiniumiosakestest. Alumiinium jahvatatakse kas toiduks kasutatavate taimeõlide ja/või toidulisandi omadustega rasvhapete juuresolekul või ilma nendeta. Selles pole muid lisandeid peale toiduks kasutatavate taimeõlide ja/või toidulisandi omadustega rasvhapete.

Värviindeksi nr

77000

Einecs

231-072-3

Keemilised nimetused

Alumiinium

Keemiline valem

Al

Aatommass

26,98

Analüüs

Sisaldab alumiiniumi vähemalt 99 % õlivabast ainest

Kirjeldus

Hõbehalli värvusega pulber või helbed

Identifitseerimine

Lahustuvus

Vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatu. Lahustub lahjas soolhappes. Saadav lahus annab positiivse reaktsiooni alumiiniumi suhtes.

Puhtus

Massikadu kuivatamisel

Mitte üle 0,5 % (105 °C, konstantse kaaluni)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

E 174 HÕBE

Sünonüümid

Argentum, Ag

Klass

Anorgaanilised ühendid

Värviindeksi nr

77820

Einecs

231-131-3

Keemilised nimetused

Hõbe

Keemiline valem

Ag

Aatommass

107,87

Analüüs

Sisaldab vähemalt 99,5 % hõbedat

Kirjeldus

Hõbedavärvi pulber või helbed

E 175 KULD

Sünonüümid

CI pigmentmetall 3, Aurum, Au

Klass

Anorgaanilised ühendid

Värviindeksi nr

77480

Einecs

231-165-9

Keemilised nimetused

Kuld

Keemiline valem

Au

Aatommass

197,0

Analüüs

Sisaldab vähemalt 90 % kulda

Kirjeldus

Kullavärvi pulber või helbed

Puhtus

Hõbe

Mitte üle 7,0 %

täielikult lahustunud aine kohta

Vask

Mitte üle 4,0 %

E 180 LITOOLRUBIIN BK

Sünonüümid

CI pigmentpunane 57, rubiinpigment, karmiin 6B

Määratlus

Litoolrubiin BK koosneb peamiselt kaltsium-3-hüdroksü-4-(4-metüül-2-sulfonatofenüülaso)-2-naftaleenkarboksülaadist ja lisavärvainetest, peamisteks värvituteks koostisaineteks on vesi, kaltsiumkloriid ja/või kaltsiumsulfaat.

Klass

Monoasoühendid

Värviindeksi nr

15850:1

Einecs

226-109-5

Keemilised nimetused

Kaltsium-3-hüdroksü-4-(4-metüül-2-sulfonatofenüülaso)- 2-naftaleenkarboksülaat

Keemiline valem

C18H12CaN2O6S

Molekulmass

424,45

Analüüs

Sisaldab kokku vähemalt 90 % värvaineid

E1 cm
  1 % dimetüülformamiidis umbes 442 nm juures on 200

Kirjeldus

Punase värvusega pulber

Identifitseerimine

Spektromeetria

Neeldumismaksimum dimetüülformamiidis on umbes 442 nm juures

Puhtus

Lisavärvained

Mitte üle 0,5 %

Orgaanilised ühendid, v.a järgmised värvained:

2-amino-5-metüülbenseensulfoonhape, kaltsiumsool

Mitte üle 0,2 %

3-hüdroksü-2-naftaleenkarboksüülhape, kaltsiumisool

Mitte üle 0,4 %

Sulfoneerimata primaarsed aromaatsed amiinid

Mitte üle 0,01 % (ümber arvutatuna aniliiniks)

Eetriga ekstraheeritavad ained

Mitte üle 0,2 % (lahusest, mille pH on 7)

Arseen

Mitte üle 3 mg/kg

Plii

Mitte üle 10 mg/kg

Elavhõbe

Mitte üle 1 mg/kg

Kaadmium

Mitte üle 1 mg/kg

Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks)

Mitte üle 40 mg/kg

---

(1)  Värvi intensiivsus määratletakse neeldumisena 0,1 (massi/mahu)protsendilises karamellikulööri vesilahuses 1 cm küvetis 610 nm juures.

(2)  Väljendatakse ekvivalentvärvuse alusel toote kohta, mille värvi intensiivsus on 0,1 neelduvusühikut.

(3)  Neeldumissuhe alkoholpretsipitaadis on jagatis, mille saamiseks tuleb jagada neelduvus pretsipitaadis 280 nm juures neelduvusega 560 nm juures (1 cm küvett).

(4)  Benseeni kuni 0,05 mahuprotsenti.

---

II LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos selle muudatuste loeteluga

(Artikkel 2)

| Komisjoni direktiiv 95/45/EÜ | (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1) |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 1999/75/EÜ | (EÜT L 206, 5.8.1999, lk 19) |
| Komisjoni direktiiv 2001/50/EÜ | (EÜT L 190, 12.7.2001, lk 14) |
| Komisjoni direktiiv 2004/47/EÜ | (ELT L 113, 20.4.2004, lk 24) |
| Komisjoni direktiiv 2006/33/EÜ | (ELT L 82, 21.3.2006, lk 10) |

Komisjoni direktiiv 95/45/EÜ

(EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1)

Komisjoni direktiiv 1999/75/EÜ

(EÜT L 206, 5.8.1999, lk 19)

Komisjoni direktiiv 2001/50/EÜ

(EÜT L 190, 12.7.2001, lk 14)

Komisjoni direktiiv 2004/47/EÜ

(ELT L 113, 20.4.2004, lk 24)

Komisjoni direktiiv 2006/33/EÜ

(ELT L 82, 21.3.2006, lk 10)

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(Artikkel 2)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 95/45/EÜ | 1. juuli 1996 (1) |
| 1999/75/EÜ | 1. juuli 2000 |
| 2001/50/EÜ | 29. juuni 2002 |
| 2004/47/EÜ | 1. aprill 2005 (2) |
| 2006/33/EÜ | 10. aprill 2007 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

95/45/EÜ

1. juuli 1996 (1)

1999/75/EÜ

1. juuli 2000

2001/50/EÜ

29. juuni 2002

2004/47/EÜ

1. aprill 2005 (2)

2006/33/EÜ

10. aprill 2007

---

(1)  Vastavalt direktiivi 95/45/EÜ artikli 2 lõikele 2 võib enne 1. juulit 1996 turustatud või märgistatud tooteid, mis ei vasta sellele direktiivile, siiski turustada kuni varude ammendumiseni.

(2)  Vastavalt direktiivi 2004/47/EÜ artiklile 3 võib enne 1. aprilli 2005 turustatud või märgistatud tooteid, mis ei vasta sellele direktiivile, siiski turustada kuni varude ammendumiseni.

---

III LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 95/45/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 esimene lõik | Artikkel 1 |
| Artikkel 1 teine lõik | — |
| Artikkel 2 | — |
| — | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Direktiiv 95/45/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1 esimene lõik

Artikkel 1

Artikkel 1 teine lõik

—

Artikkel 2

—

—

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/64

---

KOMISJONI OTSUS,

2. detsember 2008,

millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) kohane suurõnnetuste puhul kasutatav aruandevorm

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7530 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/10/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

pärast konsulteerimist direktiivi artikli 22 kohaselt asutatud komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 96/82/EÜ artikliga 14 on ette nähtud, et liikmesriigid tagavad, et käitaja peab võimalikult kiiresti pärast suurõnnetust teavitama pädevaid asutusi. Direktiivi artikli 15 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad komisjonile võimalikult kiiresti oma territooriumil toimunud suurõnnetusest, mis vastavad direktiivi VI lisas esitatud kriteeriumidele. Direktiivi artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et kohe kui artiklis 14 sätestatud teave on kokku kogutud, teatavad liikmesriigid komisjonile õnnetuse analüüsi tulemused ja soovitused edaspidi võetavate ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 96/82/EÜ artikliga 14 on ette nähtud, et liikmesriigid tagavad, et käitaja peab võimalikult kiiresti pärast suurõnnetust teavitama pädevaid asutusi. Direktiivi artikli 15 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad komisjonile võimalikult kiiresti oma territooriumil toimunud suurõnnetusest, mis vastavad direktiivi VI lisas esitatud kriteeriumidele. Direktiivi artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et kohe kui artiklis 14 sätestatud teave on kokku kogutud, teatavad liikmesriigid komisjonile õnnetuse analüüsi tulemused ja soovitused edaspidi võetavate ennetusmeetmete kohta.

| (2) | Artikli 15 lõike 2 kohaselt nõutud teabe esitamisel tuleb kasutada aruandevormi, mis on kehtestatud ja mida vaadatakse läbi direktiivi artiklis 22 osutatud korras. |
| --- | --- |

(2)

Artikli 15 lõike 2 kohaselt nõutud teabe esitamisel tuleb kasutada aruandevormi, mis on kehtestatud ja mida vaadatakse läbi direktiivi artiklis 22 osutatud korras.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi artikli 22 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi artikli 22 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 96/82/EÜ (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta) artikli 15 lõike 2 kohaldamiseks võetakse vastu suurõnnetuste puhul kasutatav aruandevorm, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Alates 1. detsembrist 2008 esitavad liikmesriigid aruandeid, mis sisaldavad kõnealuse lisa kohast teavet, kasutades direktiivi 96/82/EÜ artikli 19 lõike 2 kohast registrit ja infosüsteemi.

Artikkel 3

Lisas sätestatud ja suurõnnetuste puhul kasutatava aruandevormi lõplikule kohaldamisele eelneb viiekuuline katseetapp, mis algab 1. detsembril 2008.

Artikkel 4

Kui katseetapi tulemustest nähtub, et lisas sätestatud ja suurõnnetuste puhul kasutatavat aruandevormi on vaja muuta, muudetakse käesolevat otsust direktiivi artiklis 22 sätestatud korras.

Artikkel 5

Konfidentsiaalset teavet käsitletakse vastavalt komisjoni kodukorda muutvale komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom. (2)

Artikkel 6

Liikmesriikide aruanded sisaldavad vaid pädevatele asutustele kättesaadavat teavet.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.

1

(2)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 96/82/EÜ artikli 15 lõike 2 kohaselt edastatav teave

(Registrile ja infosüsteemile viitamisel peetakse silmas komisjoni suurõnnetustest teatamise süsteemi elektroonilist andmebaasi, mis asub aadressil http://mahbsrv.jrc.it)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/79 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/79

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2008,

millega kinnitatakse Hispaanias kasutatavad searümpade liigitusmeetodid

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8477 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2009/11/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2.

| (2) | Komisjoni otsusega 88/479/EMÜ (3) on ette nähtud nelja searümpade liigitusmeetodi (DEST, FOM, HGP ja Autofom) kasutamine Hispaanias. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 88/479/EMÜ (3) on ette nähtud nelja searümpade liigitusmeetodi (DEST, FOM, HGP ja Autofom) kasutamine Hispaanias.

| (3) | Tehniliste kohanduste tõttu on Hispaania taotlenud komisjonilt luba kahe meetodi (FOM ja Autofom) ajakohastamiseks, kahe uue meetodi (UltraFOM 300 ja VCS2000) kasutamiseks ja kahe meetodi (HGP ja DEST) tühistamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(3)

Tehniliste kohanduste tõttu on Hispaania taotlenud komisjonilt luba kahe meetodi (FOM ja Autofom) ajakohastamiseks, kahe uue meetodi (UltraFOM 300 ja VCS2000) kasutamiseks ja kahe meetodi (HGP ja DEST) tühistamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud.

| (5) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõike 1 teise lõigu kohaselt võidakse liikmesriikidel lubada sätestada kõnealuses artiklis määratletust erinev searümpade esitusviis, kui sellise erandi põhjuseks on kaubandustava või tehnilised nõuded. Hispaanias võivad kaubandustavad nõuda lisaks määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 1 nõutud keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihase eemaldamisele ka esijalgade eemaldamist searümpadelt. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõike 1 teise lõigu kohaselt võidakse liikmesriikidel lubada sätestada kõnealuses artiklis määratletust erinev searümpade esitusviis, kui sellise erandi põhjuseks on kaubandustava või tehnilised nõuded. Hispaanias võivad kaubandustavad nõuda lisaks määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 1 nõutud keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihase eemaldamisele ka esijalgade eemaldamist searümpadelt.

| (6) | Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada. |
| --- | --- |

(6)

Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada.

| (7) | Selguse huvides tuleks otsus 88/479/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks otsus 88/479/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lubatakse searümpade liigitamiseks Hispaanias vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade „Fat-O-Meater” (FOM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

seade „Fat-O-Meater” (FOM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 1. osas;

| b) | seade „Fully automatic ultrasonic carcasse grading” (Autofom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas; |
| --- | --- |

b)

seade „Fully automatic ultrasonic carcasse grading” (Autofom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;

| c) | seade „UltraFOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 3. osas; |
| --- | --- |

c)

seade „UltraFOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 3. osas;

| d) | seade „Automatic Vision system” (VCS2000) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 4. osas. |
| --- | --- |

d)

seade „Automatic Vision system” (VCS2000) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 4. osas.

Artikkel 2

Erandina määruse (EMÜ) nr 3220/84 artiklist 2 võivad searümbad enne kaalumist ja liigitamist olla ka esijalgadeta. Searümpade noteeringute kehtestamiseks võrreldaval alusel suurendatakse sel juhul registreeritud tapasooja rümba massi 0,840 kg võrra.

Artikkel 3

Seadmete või hindamismeetodite muudatused ei ole lubatud.

Artikkel 4

Otsus 88/479/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 19. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1.

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39.

2

(3)  EÜT L 234, 24.8.1988, lk 20.

3

---

LISA

HISPAANIAS KASUTATAVAD SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID

1.   osa

FAT-O-MEATER (FOM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Fat-O-Meater” (FOM). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Fat-O-Meater” (FOM).

| 2. | Seade on varustatud kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles on Siemens SFH 950 tüüpi fotodiood ja fotodetektor (tüüp SFH 960) ning mille mõõteulatus on 3–103 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles on Siemens SFH 950 tüüpi fotodiood ja fotodetektor (tüüp SFH 960) ning mille mõõteulatus on 3–103 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2
  kus: | = | hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | rasva paksus millimeetrites tagant kolmanda ja neljanda ribi vahel, 60 mm kaugusel rümba keskjoonest; |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2

kus:

Image

=

hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

X1

=

rasva paksus millimeetrites tagant kolmanda ja neljanda ribi vahel, 60 mm kaugusel rümba keskjoonest;

X2

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2.   osa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fully automatic ultrasonic carcasse grading” (Autofom). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fully automatic ultrasonic carcasse grading” (Autofom).

| 2. | Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm.
  Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad.
  Mõõtmiste tulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm.

Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad.

Mõõtmiste tulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse 34 mõõtepunkti alusel järgmise valemi põhjal:

  = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123
  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse 34 mõõtepunkti alusel järgmise valemi põhjal:

Image = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus;

V22, V23,...V123 on Autofomiga mõõdetud muutujad.

| 4. | Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Hispaania protokolli II osas.
  Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Hispaania protokolli II osas.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

3.   osa

ULTRAFOM 300

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „UltraFOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „UltraFOM 300”.

| 2. | Seade on varustatud 4 MHz ultrahelisondiga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digiteeritakse, salvestatakse ja seda töödeldakse mikroprotsessori abil (tüüp Intel 80 C 32). Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme UltraFOM abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 4 MHz ultrahelisondiga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digiteeritakse, salvestatakse ja seda töödeldakse mikroprotsessori abil (tüüp Intel 80 C 32). Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme UltraFOM abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2
  kus: | = | hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | rasva paksus millimeetrites tagant kolmanda ja neljanda ribi vahel, 70 mm kaugusel rümba keskjoonest; |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2

kus:

Image

=

hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

X1

=

rasva paksus millimeetrites tagant kolmanda ja neljanda ribi vahel, 70 mm kaugusel rümba keskjoonest;

X2

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X1.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

4.   osa

AUTOMATIC VISION SYSTEM (VCS2000)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Automatic Vision system” (VCS2000). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Automatic Vision system” (VCS2000).

| 2. | Seade VCS 2000 on pilditöötlussüsteem sea poolrümpade kaubandusliku väärtuse automaatseks määramiseks. Kõnealust süsteemi kasutatakse arvuti abil tapaliinil, kus poolrümpasid kaamerasüsteemi abil automaatselt filmitakse. Pildiandmeid töödeldakse seejärel arvutis spetsiaalse pilditöötlustarkvaraga. |
| --- | --- |

2.

Seade VCS 2000 on pilditöötlussüsteem sea poolrümpade kaubandusliku väärtuse automaatseks määramiseks. Kõnealust süsteemi kasutatakse arvuti abil tapaliinil, kus poolrümpasid kaamerasüsteemi abil automaatselt filmitakse. Pildiandmeid töödeldakse seejärel arvutis spetsiaalse pilditöötlustarkvaraga.

| 3. | Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 70 mõõtepunkti alusel järgmise valemiga:

  = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 70 mõõtepunkti alusel järgmise valemiga:

Image = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

X2, X40, ... X70/59 on VCS2000ga mõõdetud muutujad.

| 4. | Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Hispaania protokolli II osas.
  Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Hispaania protokolli II osas.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/83

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2008,

millega kinnitatakse Taanis kasutatavad searümpade liigitusmeetodid

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8498 all)

(ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2009/12/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitamise aluseks on tailihasisalduse hindamine hindamismeetoditega, mis põhinevad searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel ja on statistiliselt tõestatud. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale. Lubatud viga on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 3 lõikes 2.

| (2) | Komisjoni otsusega 92/469/EMÜ (3) on ette nähtud nelja searümpade liigitusmeetodi kasutamine Taanis. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 92/469/EMÜ (3) on ette nähtud nelja searümpade liigitusmeetodi kasutamine Taanis.

| (3) | Tehniliste kohanduste tõttu on Taani taotlenud komisjonilt luba nelja ettenähtud meetodi ajakohastamiseks ja kahe ajakohastatud meetodi (Autofom DK ja FOM II) kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ettenähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(3)

Tehniliste kohanduste tõttu on Taani taotlenud komisjonilt luba nelja ettenähtud meetodi ajakohastamiseks ja kahe ajakohastatud meetodi (Autofom DK ja FOM II) kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõikega 3 ettenähtud protokolli teises osas.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud.

| (5) | Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada. |
| --- | --- |

(5)

Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes komisjoni uue otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades. Sel põhjusel võidakse praegune luba tühistada.

| (6) | Selguse huvides tuleks otsus 92/469/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega. |
| --- | --- |

(6)

Selguse huvides tuleks otsus 92/469/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see uue otsusega.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Taanis lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade „Klassificeringscenter” (KC) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

seade „Klassificeringscenter” (KC) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;

| b) | seade „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering” (FOM/MK) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas; |
| --- | --- |

b)

seade „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering” (FOM/MK) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;

| c) | seade „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas; |
| --- | --- |

c)

seade „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas;

| d) | seade „Fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM 1) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas; |
| --- | --- |

d)

seade „Fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM 1) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas;

| e) | seade „Updated fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM DK) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas; |
| --- | --- |

e)

seade „Updated fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM DK) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas;

| f) | seade „Fat-O-Meater II” (FOM II) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 6. osas. |
| --- | --- |

f)

seade „Fat-O-Meater II” (FOM II) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on toodud lisa 6. osas.

Artikkel 2

Seadmete või hindamismeetodite muudatused ei ole lubatud.

Artikkel 3

Otsus 92/469/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 19. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1.

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39.

2

(3)  EÜT L 265, 11.9.1992, lk 39.

3

---

LISA

TAANIS KASUTATAVAD SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID

1.   osa

KLASSIFICERINGSCENTER (KC)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Klassificeringscenter” (KC). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Klassificeringscenter” (KC).

| 2. | Seade on varustatud üheksa kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles igaühes on fotodiood (Siemens, tüüp SFH 950 LD242 II või samalaadne) ja fotodetektor (Siemens, tüüp SFH 960 — PB 103 või samalaadne) ning mille mõõteulatus on 1–180 mm. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskseadme abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud üheksa kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles igaühes on fotodiood (Siemens, tüüp SFH 950 LD242 II või samalaadne) ja fotodetektor (Siemens, tüüp SFH 960 — PB 103 või samalaadne) ning mille mõõteulatus on 1–180 mm. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskseadme abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse seitsmes mõõtepunktis tehtud 10 mõõtmise andmete alusel järgmise valemiga:

  = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse seitsmes mõõtepunktis tehtud 10 mõõtmise andmete alusel järgmise valemiga:

Image = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| 4. | Mõõtepunktid on:







  x1 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna kolmanda kaelalüli keskelt, 10,5 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna neljanda kaelalüli keskelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x3 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna tagant neljanda ja viienda rinnalüli vahelt, 3 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x4 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna tagant teise ja kolmanda rinnalüli vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x5 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna esimese nimmelüli ja viimase rinnalüli vahelt, 6 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x6 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 4 cm enne häbemeluu esiserva, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x7 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna häbemeluu esiservalt, 11 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x8 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna tagant neljanda ja viienda rinnalüli vahelt, 3 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x9 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna tagant teise ja kolmanda rinnalüli vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest; |
| x10 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna esimese nimmelüli ja tagumise rinnalüli vahelt, 6 cm kaugusel rümba keskjoonest. |

4.

Mõõtepunktid on:

x1

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna kolmanda kaelalüli keskelt, 10,5 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x2

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna neljanda kaelalüli keskelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x3

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna tagant neljanda ja viienda rinnalüli vahelt, 3 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x4

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna tagant teise ja kolmanda rinnalüli vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x5

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna esimese nimmelüli ja viimase rinnalüli vahelt, 6 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x6

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 4 cm enne häbemeluu esiserva, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x7

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna häbemeluu esiservalt, 11 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x8

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna tagant neljanda ja viienda rinnalüli vahelt, 3 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x9

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna tagant teise ja kolmanda rinnalüli vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest;

x10

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna esimese nimmelüli ja tagumise rinnalüli vahelt, 6 cm kaugusel rümba keskjoonest.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2.   osa

FAT-O-MEATER/MANUEL KLASSIFICERING (FOM/MK)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering” (FOM/MK). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fat-O-Meater/Manuel Klassificering” (FOM/MK).

| 2. | Seade on Fat-O-Meater tüüpi seade, mis on varustatud kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles on fotodetektor (Siemens, tüüp SFH 960 — PB 103 või samalaadne) ning mille mõõteulatus on 1–94 mm |
| --- | --- |

2.

Seade on Fat-O-Meater tüüpi seade, mis on varustatud kuuemillimeetrise diameetriga sondiga, milles on fotodetektor (Siemens, tüüp SFH 960 — PB 103 või samalaadne) ning mille mõõteulatus on 1–94 mm

| 3. | Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskseadme abil.
  Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskseadme abil.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| 4. | Mõõtepunktid on:







  x1 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt; |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt; |
| x3 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2. |

4.

Mõõtepunktid on:

x1

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt;

x2

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt;

x3

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

3.   osa

UNI-FAT-O-MEATER (UNIFOM)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Uni-Fat-O-Meater” (Unifom).

| 2. | Seade on sama seade, mida kirjeldati 2. osa punktis 2. Siiski erineb Unifom MKst arvutitehnoloogia ja tarkvara osas, mida kasutatakse optilise sondi peegelduse kujutise tõlgendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Seade on sama seade, mida kirjeldati 2. osa punktis 2. Siiski erineb Unifom MKst arvutitehnoloogia ja tarkvara osas, mida kasutatakse optilise sondi peegelduse kujutise tõlgendamiseks.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| 4. | Mõõtepunktid on:







  x1 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt; |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt; |
| x3 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2. |

4.

Mõõtepunktid on:

x1

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt;

x2

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt;

x3

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

4.   osa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM 1)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM 1). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM 1).

| 2. | Seade on varustatud kuueteistkümne 2MHz ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP või samalaadne), andurite vaheline mõõteulatus on 25 mm.
  Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskse andmetöötlusseadme abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud kuueteistkümne 2MHz ultrahelianduriga (Krautkrämer, SFK 2 NP või samalaadne), andurite vaheline mõõteulatus on 25 mm.

Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks keskse andmetöötlusseadme abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse 127 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:

  = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126
  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. Konstandid c ja c0–c126 ilmnevad Taani protokolli 2. osast, mis on esitatud komisjonile komisjoni määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 tingimuste kohaselt. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse 127 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:

Image = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. Konstandid c ja c0–c126 ilmnevad Taani protokolli 2. osast, mis on esitatud komisjonile komisjoni määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 tingimuste kohaselt.

| 4. | Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Taani protokolli II osas.
  Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Taani protokolli II osas.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

5.   osa

UPDATED FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM DK)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Updated fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM DK). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Updated fully automatic ultrasonic equipment” (AutoFOM DK).

| 2. | AutoFOM DK maatriks-skaneerimisseade sobib mehaaniliselt kokku seadmega AutoFOM 1. Ka mõõtmispõhimõte jääb samaks. AutoFOM DK erineb AutoFOM 1st kinnitusseadme poolest, mis tagab, et rümp läbib mõõtmiskoha sirges asendis, ning võimaldab koos rümpa jälgiva laseranduriga teha sümmeetrilisi mõõtmisi; suurem arvutusvõimsus ja uued tarkvarapaketid võimaldavad parandada kujutise reprodutseerimise kiirust ja resolutsiooni. |
| --- | --- |

2.

AutoFOM DK maatriks-skaneerimisseade sobib mehaaniliselt kokku seadmega AutoFOM 1. Ka mõõtmispõhimõte jääb samaks. AutoFOM DK erineb AutoFOM 1st kinnitusseadme poolest, mis tagab, et rümp läbib mõõtmiskoha sirges asendis, ning võimaldab koos rümpa jälgiva laseranduriga teha sümmeetrilisi mõõtmisi; suurem arvutusvõimsus ja uued tarkvarapaketid võimaldavad parandada kujutise reprodutseerimise kiirust ja resolutsiooni.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| 4. | Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Taani protokolli II osas.
  Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja statistilise meetodi kirjeldused on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Taani protokolli II osas.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

6.   osa

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fat-O-Meater II” (FOM II). |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet „Fat-O-Meater II” (FOM II).

| 2. | Seade on mõõtesüsteemi FAT-O-Meater uus versioon. 2. ja 3. osa punktis 2 kirjeldatud mõõtmise üldpõhimõte on sama, kuid kogu tarkvara, riistvara ja ka mehaaniline lahendus on ümber kujundatud. FOM II püstolis on optiline noaga sond, sügavuse mõõtmise seadis ning andmete kogumise ja analüüsimise paneel. Kogu asjakohane andmete kogumine ja analüüsimine toimub FOM II püstoli sees. |
| --- | --- |

2.

Seade on mõõtesüsteemi FAT-O-Meater uus versioon. 2. ja 3. osa punktis 2 kirjeldatud mõõtmise üldpõhimõte on sama, kuid kogu tarkvara, riistvara ja ka mehaaniline lahendus on ümber kujundatud. FOM II püstolis on optiline noaga sond, sügavuse mõõtmise seadis ning andmete kogumise ja analüüsimise paneel. Kogu asjakohane andmete kogumine ja analüüsimine toimub FOM II püstoli sees.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

  = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

  kus: | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

kus:

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| 4. | Mõõtepunktid on:







  x1 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt; |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt; |
| x3 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2. |

4.

Mõõtepunktid on:

x1

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda nimmelüli vahelt;

x2

=

seljapeki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, tagant kolmanda ja neljanda ribi vahelt;

x3

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui x2.

Valem kehtib 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/89

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA KAUPLEMIST KÄSITLEVA KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD ÜHISE VETERINAARKOMITEE OTSUS nr 1/2008,

23. detsember 2008,

kokkuleppe 11. lisa 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta

(2009/13/EÜ)

ÜHINE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemist käsitlevat kokkulepet (edaspidi „põllumajanduskokkulepe”), eriti selle 11. lisa artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajanduskokkulepe jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajanduskokkulepe jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 kohaselt tegeleb ühine veterinaarkomitee kõigi nimetatud lisaga ja selle rakendamisega seotud küsimustega ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Kõnealuse lisa artikli 19 lõike 3 kohaselt on ühisel veterinaarkomiteel õigus teha muudatusi 11. lisa liidetesse, eelkõige seoses nende kohandamise ja ajakohastamisega. |
| --- | --- |

(2)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa artikli 19 lõike 1 kohaselt tegeleb ühine veterinaarkomitee kõigi nimetatud lisaga ja selle rakendamisega seotud küsimustega ning vastutab selles ettenähtud ülesannete täitmise eest. Kõnealuse lisa artikli 19 lõike 3 kohaselt on ühisel veterinaarkomiteel õigus teha muudatusi 11. lisa liidetesse, eelkõige seoses nende kohandamise ja ajakohastamisega.

| (3) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa liiteid muudeti esimest korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 25. novembri 2003. aasta otsusega nr 2/2003 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite muutmise kohta. (1) |
| --- | --- |

(3)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa liiteid muudeti esimest korda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 25. novembri 2003. aasta otsusega nr 2/2003 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 11. liite muutmise kohta. (1)

| (4) | Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa liiteid muudeti viimati Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 1. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1/2006 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta. (2) |
| --- | --- |

(4)

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa liiteid muudeti viimati Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee 1. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1/2006 kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 10. liite muutmise kohta. (2)

| (5) | Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits”) on kohustunud inkorporeerima oma siseriiklikesse õigusaktidesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi nr 91/496/EMÜ (milles sätestatakse ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted) (3), nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi nr 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (4), nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ (milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise tagamiseks) (6) ning nende rakendussätted, mis käsitlevad kolmandatest riikidest pärineva Euroopa Liitu imporditava kauba kontrolli. |
| --- | --- |

(5)

Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi „Šveits”) on kohustunud inkorporeerima oma siseriiklikesse õigusaktidesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi nr 91/496/EMÜ (milles sätestatakse ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted) (3), nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi nr 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (4), nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ (milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise tagamiseks) (6) ning nende rakendussätted, mis käsitlevad kolmandatest riikidest pärineva Euroopa Liitu imporditava kauba kontrolli.

| (6) | Selleks, et võtta vajalikke meetmeid kolmandatest riikidest pärinevate loomsete saaduste impordi kontrolliks, on vaja integreerida Šveits vähemalt osaliselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (7) artikliga 50 kehtestatud kiirhoiatussüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võtta vajalikke meetmeid kolmandatest riikidest pärinevate loomsete saaduste impordi kontrolliks, on vaja integreerida Šveits vähemalt osaliselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (7) artikliga 50 kehtestatud kiirhoiatussüsteemi.

| (7) | Šveitsi ja ühenduse õigusaktidega ette nähtud tervishoiumeetmeid loomade ja loomsete saaduste liikumise ja impordi veterinaarkontrolliks tunnistatakse samaväärseteks. Seega tuleb kõnealuse kokkuleppe 11. lisa 5. ja 10. liite teksti muuta. |
| --- | --- |

(7)

Šveitsi ja ühenduse õigusaktidega ette nähtud tervishoiumeetmeid loomade ja loomsete saaduste liikumise ja impordi veterinaarkontrolliks tunnistatakse samaväärseteks. Seega tuleb kõnealuse kokkuleppe 11. lisa 5. ja 10. liite teksti muuta.

| (8) | Šveits on kohustunud inkorporeerima oma siseriiklikesse õigusaktidesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid). (8) |
| --- | --- |

(8)

Šveits on kohustunud inkorporeerima oma siseriiklikesse õigusaktidesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid). (8)

| (9) | Kokkuleppe 11. lisa 2., 3., 4. ja 6. liite teksti tuleb muuta, et võtta arvesse muudatusi 30. juunil 2008 kehtivates ühenduse ja Šveitsi õigusaktides, |
| --- | --- |

(9)

Kokkuleppe 11. lisa 2., 3., 4. ja 6. liite teksti tuleb muuta, et võtta arvesse muudatusi 30. juunil 2008 kehtivates ühenduse ja Šveitsi õigusaktides,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 2. liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Põllumajanduskokkuleppe 11. lisa 3., 4., 5., 6., ja 10. liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II–VI lisadele.

Artikkel 3

Käesolevale otsusele, mis on koostatud kahes eksemplaris, kirjutavad alla kaaseesistujad või muud lepinguosaliste nimel tegutsema volitatud isikud.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe 11. lisa muutmist käsitleva Euroopa Ühenduste ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe jõustumise päeval (edaspidi „11. lisa kokkulepe”).

Kui 11. lisa kokkulepet kohaldatakse ajutiselt, kohaldatakse ka käesolevat otsust ajutiselt alates samast kuupäevast kuni kokkuleppe jõustumiseni.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Pariis, 23. detsember 2008

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

delegatsiooni juht

Hans WYSS

Pariis, 23. detsember 2008

Euroopa Ühenduse nimel

delegatsiooni juht

Paul VAN GELDORP

---

(1)  ELT L 23, 28.1.2004, lk 27.

1

(2)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 91.

2

(3)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

3

(4)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

4

(5)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

5

(6)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

6

(7)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

7

(8)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

8

---

I LISA

Lisa 2. liidet täiendatakse järgmiselt:

‘X.   Lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine

A.   ÕIGUSAKTID (1)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1). | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC). (RS 916.443.14). |

Ühendus

Šveits

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1).

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC). (RS 916.443.14).

B.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| 1. | Kasutada tuleb märgistussüsteemi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 998/2003. |
| --- | --- |

1.

Kasutada tuleb märgistussüsteemi, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 998/2003.

| 2. | Marutaudivastase vaktsineerimise ja vajadusel kordusvaktsineerimise kehtivusaega tunnustatakse vaktsiini tootja-laboratooriumi soovituste järgi ja vastavalt määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklile 5 ja komisjoni 2. veebruari 2005. aasta otsusele 2005/91/EÜ (millega kehtestatakse marutaudivastase vaktsineerimise kehtivusperiood). (2) |
| --- | --- |

2.

Marutaudivastase vaktsineerimise ja vajadusel kordusvaktsineerimise kehtivusaega tunnustatakse vaktsiini tootja-laboratooriumi soovituste järgi ja vastavalt määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklile 5 ja komisjoni 2. veebruari 2005. aasta otsusele 2005/91/EÜ (millega kehtestatakse marutaudivastase vaktsineerimise kehtivusperiood). (2)

| 3. | Kasutada tuleb passi, mis on sätestatud komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsuses 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks). (3) |
| --- | --- |

3.

Kasutada tuleb passi, mis on sätestatud komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsuses 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks). (3)

| 4. | Käesolevas liites kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes määruse (EÜ) nr 998/2003 II peatüki (Sätted, mida kohaldatakse liikmesriikide vahel toimuva loomade liikumise suhtes) sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Käesolevas liites kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes määruse (EÜ) nr 998/2003 II peatüki (Sätted, mida kohaldatakse liikmesriikide vahel toimuva loomade liikumise suhtes) sätteid.”

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

1

(2)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 61.

2

(3)  ELT L 312, 27.11.2003, lk 1.

3

---

II LISA

11. lisa 3. liide asendatakse järgmisega:

„3. liide

ELUSLOOMADE, NENDE SPERMA, MUNARAKKUDE JA EMBRÜOTE IMPORT KOLMANDATEST RIIKIDEST

I.   Ühendus – õigusaktid (1)

A.   Kabiloomad, välja arvatud hobuslased

Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/68/EÜ, millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320).

B.   Hobuslased

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/426/EMÜ, hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate tervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42).

C.   Kodulinnud ja haudemunad

Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate tervishoiunõuete kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6).

D.   Vesiviljelusloomad

Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ aasta vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiu nõuete ning veeloomadel esinevate teatavate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

E.   Veiseembrüod

Nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta (EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1).

F.   Veisesperma

Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10).

G.   Seasperma

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62).

H.   Muud elusloomad

| 1. | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiiv 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiu nõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiu nõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1).

I.   Muud erisätted

| 1. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3). |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3).

| 2. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).

II.   Šveits – õigusaktid (2)

| 1. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 5. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | 18. augusti 2004. aasta määrus veterinaarravimite kohta (OMédV), (RS 812.212.27); |
| --- | --- |

6.

18. augusti 2004. aasta määrus veterinaarravimite kohta (OMédV), (RS 812.212.27);

| 7. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

7.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472).

III.   Rakenduseeskirjad

Šveitsi veterinaaramet kohaldab ühenduse liikmesriikidega samaaegselt käesoleva liite I punktis nimetatud aktides sätestatud imporditingimusi, rakendusmeetmeid ja nende ettevõtete loetelu, kust pärinevate asjaomaste toodete import on lubatud. Seda kohustust kohaldatakse kõigi asjaomaste õigusaktide suhtes, olenemata nende vastuvõtmise kuupäevast.

Šveitsi veterinaaramet võib kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.

Šveitsi veterinaaramet ja ühenduse liikmesriigid teavitavad teineteist kahepoolselt kehtestatavatest impordi eritingimustest, mille suhtes ei kohaldata ühtlustamist ühenduse tasandil.

Käesoleva lisa kohaldamisel on vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ C lisa sätetele Šveitsi akrediteeritud keskuseks Zürichi loomaaed.”

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

1

(2)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud

2

---

III LISA

11. lisa 4. liide asendatakse järgmisega:

„4. liide

ZOOTEHNILISED SÄTTED, SH IMPORTI KOLMANDATEST RIIKIDEST REGULEERIVAD SÄTTED

A.   Õigusaktid (1)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiiv 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8).
  Nõukogu 19. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/661/EMÜ aretussigade suhtes kohaldatavate zootehniliste standardite kohta (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36).
  Nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiiv 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta (EÜT L 167, 26.6.1987, lk 54).
  Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10).
  Nõukogu 30. mai 1989. aasta direktiiv 89/361/EMÜ, tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede kohta (EÜT L 153, 6.6.1989, lk 30).
  Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/118/EMÜ, puhtatõuliste tõusigade tõuaretuseks heakskiitmise kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 34).
  Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/119/EMÜ tõuaretuses kasutatavate ristandsigade kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 36).
  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/427/EMÜ zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55).
  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 60).
  Nõukogu 25. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/174/EMÜ, milles sätestatakse põlvnemis- ja zootehnilised nõuded tõupuhaste loomade turustamiseks ja millega muudetakse direktiive 77/504/EMÜ ja 90/425/EMÜ (EÜT L 85, 5.4.1991, lk 37).
  Nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiiv 94/28/EÜ, millega nähakse ette põhimõtted seoses zootehniliste ja genealoogiliste nõuetega, mida kohaldatakse loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi suhtes kolmandatest riikidest ning muudetakse direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66). | 14. novembri 2007. aasta määrus loomakasvatuse kohta (RS 916.310). |

Ühendus

Šveits

Nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiiv 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8).

Nõukogu 19. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/661/EMÜ aretussigade suhtes kohaldatavate zootehniliste standardite kohta (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36).

Nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiiv 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta (EÜT L 167, 26.6.1987, lk 54).

Nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10).

Nõukogu 30. mai 1989. aasta direktiiv 89/361/EMÜ, tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede kohta (EÜT L 153, 6.6.1989, lk 30).

Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/118/EMÜ, puhtatõuliste tõusigade tõuaretuseks heakskiitmise kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 34).

Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/119/EMÜ tõuaretuses kasutatavate ristandsigade kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 36).

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/427/EMÜ zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55).

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 60).

Nõukogu 25. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/174/EMÜ, milles sätestatakse põlvnemis- ja zootehnilised nõuded tõupuhaste loomade turustamiseks ja millega muudetakse direktiive 77/504/EMÜ ja 90/425/EMÜ (EÜT L 85, 5.4.1991, lk 37).

Nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiiv 94/28/EÜ, millega nähakse ette põhimõtted seoses zootehniliste ja genealoogiliste nõuetega, mida kohaldatakse loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi suhtes kolmandatest riikidest ning muudetakse direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66).

14. novembri 2007. aasta määrus loomakasvatuse kohta (RS 916.310).

B.   Rakenduseeskirjad

Käesoleva liite kohaldamisel toimub ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheline elusloomade ja loomsete saaduste kauplemine tingimustel, mis kehtivad ühenduse liikmesriikide vahelise kaubavahetuse suhtes.

Ilma et see piiraks 5. ja 6. liite zootehniliste kontrollide eeskirju, kohustuvad Šveitsi asutused tagama, et Šveits kohaldaks oma impordi suhtes samu sätteid nagu nõukogu direktiivis 94/28/EÜ.

Probleemide korral suunatakse küsimus ühe lepinguosalise nõudmisel ühisele veterinaarkomiteele lahendamiseks.”.

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

1

---

IV LISA

11. lisa 5. liide asendatakse järgmisega:

liide

ELUSLOOMAD, SPERMA, MUNARAKUD JA EMBRÜOD: PIIRIKONTROLL JA INSPEKTEERIMISLÕIVUD

I   PEATÜKK

Üldsätted – TRACES süsteem

A.   ÕIGUSAKTID (1)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63). | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40); |

Ühendus

Šveits

Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63).

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE), (RS 916.40);

| 2. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401); |
| --- | --- |

2.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE), (RS 916.401);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 4. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA) (916.443.12); |
| --- | --- |

4.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA) (916.443.12);

| 5. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA) (916.443.13); |
| --- | --- |

5.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA) (916.443.13);

| 6. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

6.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 7. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

7.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14).

B.   RAKENDUSKORD

Vastavalt komisjoni otsusele 2004/292/EÜ kaasab komisjon Šveitsi koostöös tema veterinaarametiga TRACES süsteemi.

Vajadusel määratakse ühises veterinaarkomitees kindlaks ülemineku- ja lisameetmed.

II   PEATÜKK

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises kaubanduses kohaldatav veterinaar- ja zootehniline kontroll

A.   ÕIGUSAKTID (1)

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises kaubanduses kohaldatavat veterinaar- ja zootehnilist kontrolli teostatakse vastavalt allpool loetletud õigusaktidele:

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34). |

Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34).

| 2. | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.08.1990, lk 29).

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57; |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57;

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

3.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 4. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

4.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14);

| 5. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472).

B.   ÜLDINE RAKENDUSKORD

Direktiivi 90/425/EMÜ artikliga 8 ettenähtud juhtudel võtavad sihtkoha pädevad asutused viivitamatult ühendust lähtekoha pädevate asutustega. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed ning teavitavad lähtekoha pädevat asutust ja komisjoni läbiviidud kontrollidest, tehtud otsustest ning nende tegemise põhjustest.

Direktiivi 89/608/EMÜ artiklite 10, 11 ja 16 ning direktiivi 90/425/EMÜ artiklite 9 ja 22 rakendamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

C.   ERIEESKIRJAD PIIRIALADEL KARJATATAVATE LOOMADE KOHTA

| 1. | Mõisted: | Karjatamine: loomade saatmine liikmesriigi või Šveitsi 10 km laiusel piirialal asuvale karjamaale. Asjaomased pädevad asutused võivad seda ala kummalgi pool Šveitsi ja ühenduse vahelist piiri nõuetekohaselt põhjendatud eritingimustel laiendada. |
| --- | --- | --- |

1.

Mõisted:

Karjatamine: loomade saatmine liikmesriigi või Šveitsi 10 km laiusel piirialal asuvale karjamaale. Asjaomased pädevad asutused võivad seda ala kummalgi pool Šveitsi ja ühenduse vahelist piiri nõuetekohaselt põhjendatud eritingimustel laiendada.

| | Päevane karjatamine: karjatamine, kus iga päeva lõpul saadetakse loomad tagasi oma liikmesriigis või Šveitsis asuvasse päritoluettevõttesse. |
| --- | --- |

Päevane karjatamine: karjatamine, kus iga päeva lõpul saadetakse loomad tagasi oma liikmesriigis või Šveitsis asuvasse päritoluettevõttesse.

| 2. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise karjatamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis komisjoni 20. augusti 2001. aasta otsust 2001/672/EÜ, millega kehtestatakse erieeskirjad, mida kohaldatakse suveperioodil mägipiirkondades karjatatavate veiste liikumise suhtes (EÜT L 235, 4.9.2001, lk 23). Otsuse 2001/672/EÜ artikli 1 suhtes tehakse käesoleva lisa kohaldamiseks siiski järgmised kohandused:






  — | viide ajavahemikule 1. maist 15. oktoobrini asendatakse „kalendriaastaga”, |
| --- | --- | --- |

2.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise karjatamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis komisjoni 20. augusti 2001. aasta otsust 2001/672/EÜ, millega kehtestatakse erieeskirjad, mida kohaldatakse suveperioodil mägipiirkondades karjatatavate veiste liikumise suhtes (EÜT L 235, 4.9.2001, lk 23). Otsuse 2001/672/EÜ artikli 1 suhtes tehakse käesoleva lisa kohaldamiseks siiski järgmised kohandused:

—

viide ajavahemikule 1. maist 15. oktoobrini asendatakse „kalendriaastaga”,

| — | Šveitsi puhul on otsuse 2001/672/EÜ artiklis 1 märgitud ja vastavas lisas nimetatud lepinguosalisteks:






  — | ŠVEITS |
| --- | --- | --- |

—

Šveitsi puhul on otsuse 2001/672/EÜ artiklis 1 märgitud ja vastavas lisas nimetatud lepinguosalisteks:

—

ŠVEITS

| — | ZÜRICHI KANTON |
| --- | --- |

—

ZÜRICHI KANTON

| — | BERNI KANTON |
| --- | --- |

—

BERNI KANTON

| — | LUZERNI KANTON |
| --- | --- |

—

LUZERNI KANTON

| — | URI KANTON |
| --- | --- |

—

URI KANTON

| — | SCHWYZI KANTON |
| --- | --- |

—

SCHWYZI KANTON

| — | OBWALDENI KANTON |
| --- | --- |

—

OBWALDENI KANTON

| — | NIDWALDENI KANTON |
| --- | --- |

—

NIDWALDENI KANTON

| — | GLARUSE KANTON |
| --- | --- |

—

GLARUSE KANTON

| — | ZUGI KANTON |
| --- | --- |

—

ZUGI KANTON

| — | FREIBURGI KANTON |
| --- | --- |

—

FREIBURGI KANTON

| — | SOLOTHURNI KANTON |
| --- | --- |

—

SOLOTHURNI KANTON

| — | BASELI LINNA KANTON |
| --- | --- |

—

BASELI LINNA KANTON

| — | BASELI KANTON |
| --- | --- |

—

BASELI KANTON

| — | SCHAFFHAUSENI KANTON |
| --- | --- |

—

SCHAFFHAUSENI KANTON

| — | APPENZELL AUSSERHODENI KANTON |
| --- | --- |

—

APPENZELL AUSSERHODENI KANTON

| — | APPENZELL INNERHODENI KANTON |
| --- | --- |

—

APPENZELL INNERHODENI KANTON

| — | SANKT GALLENI KANTON |
| --- | --- |

—

SANKT GALLENI KANTON

| — | GRAUBÜNDENI KANTON |
| --- | --- |

—

GRAUBÜNDENI KANTON

| — | AARGAU KANTON |
| --- | --- |

—

AARGAU KANTON

| — | THURGAU KANTON |
| --- | --- |

—

THURGAU KANTON

| — | TICINO KANTON |
| --- | --- |

—

TICINO KANTON

| — | WAADTI KANTON |
| --- | --- |

—

WAADTI KANTON

| — | WALLISE KANTON |
| --- | --- |

—

WALLISE KANTON

| — | NEUENBURGI KANTON |
| --- | --- |

—

NEUENBURGI KANTON

| — | GENFI KANTON |
| --- | --- |

—

GENFI KANTON

| — | JURA KANTON. |
| --- | --- |

—

JURA KANTON.

27. juuni 1995. aasta loomataudimääruse (OFE) (RS 916.401) ja eriti selle artikli 7 (registreerimine) ning 23. november 2005. aasta loomadega kauplemise andmebaasi käsitleva määruse (RS 916.404) ja eriti selle jaotise 2 (andmebaaside sisu) kohaselt määrab Šveits igale karjamaale oma registrikoodi, mis peab olema kantud siseriiklikusse veiste andmebaasi.

| 3. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelisel karjatamisel teostab lähteriigi ametlik veterinaararst järgmised toimingud:






  a) | teatab sihtkoha pädevale asutusele (kohalikule veterinaarüksusele) direktiivi 90/425/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu loomade lähetamisest sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ja hiljemalt nelikümmend kaheksa tundi enne loomade ettenähtud saabumist; |
| --- | --- | --- |

3.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelisel karjatamisel teostab lähteriigi ametlik veterinaararst järgmised toimingud:

a)

teatab sihtkoha pädevale asutusele (kohalikule veterinaarüksusele) direktiivi 90/425/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu loomade lähetamisest sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ja hiljemalt nelikümmend kaheksa tundi enne loomade ettenähtud saabumist;

| b) | kontrollib loomi 48 tunni jooksul enne nende saatmist karjamaale; loomad peavad olema nõuetekohaselt märgistatud; |
| --- | --- |

b)

kontrollib loomi 48 tunni jooksul enne nende saatmist karjamaale; loomad peavad olema nõuetekohaselt märgistatud;

| c) | annab välja punktis 9 esitatud näidise põhjal koostatud sertifikaadi. |
| --- | --- |

c)

annab välja punktis 9 esitatud näidise põhjal koostatud sertifikaadi.

| 4. | Kogu karjatamisperioodi vältel on loomad tollikontrolli all. |
| --- | --- |

4.

Kogu karjatamisperioodi vältel on loomad tollikontrolli all.

| 5. | Loomade omanik kohustub:






  a) | nõustuma kirjaliku deklaratsiooniga järgima kõiki käesoleva lisa kohaldamiseks võetud meetmeid ja kohalikul tasandil kehtestatud muid meetmeid, nii nagu kõik teised liikmesriigi või Šveitsi loomaomanikud; |
| --- | --- | --- |

5.

Loomade omanik kohustub:

a)

nõustuma kirjaliku deklaratsiooniga järgima kõiki käesoleva lisa kohaldamiseks võetud meetmeid ja kohalikul tasandil kehtestatud muid meetmeid, nii nagu kõik teised liikmesriigi või Šveitsi loomaomanikud;

| b) | katma käesolevas lisas sätestatud kontrollide kulud; |
| --- | --- |

b)

katma käesolevas lisas sätestatud kontrollide kulud;

| c) | tegema täiel määral koostööd lähte- või sihtriigi asutuste nõutud tolli- ja veterinaarkontrolli toimingute vallas. |
| --- | --- |

c)

tegema täiel määral koostööd lähte- või sihtriigi asutuste nõutud tolli- ja veterinaarkontrolli toimingute vallas.

| 6. | Loomade tagasitulekul karjatamishooaja lõpul või varem teostab karjatamist läbiviiva riigi ametlik veterinaararst järgmised toimingud:






  a) | teatab sihtkoha pädevale asutusele (kohalikule veterinaarüksusele) direktiivi 90/425/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu loomade lähetamisest sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ja hiljemalt nelikümmend kaheksa tundi enne loomade ettenähtud saabumist; |
| --- | --- | --- |

6.

Loomade tagasitulekul karjatamishooaja lõpul või varem teostab karjatamist läbiviiva riigi ametlik veterinaararst järgmised toimingud:

a)

teatab sihtkoha pädevale asutusele (kohalikule veterinaarüksusele) direktiivi 90/425/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaarasutusi ühendava arvutisüsteemi kaudu loomade lähetamisest sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ja hiljemalt nelikümmend kaheksa tundi enne loomade ettenähtud saabumist;

| b) | kontrollib loomi 48 tunni jooksul enne nende tagasitulekut; loomad peavad olema nõuetekohaselt märgistatud; |
| --- | --- |

b)

kontrollib loomi 48 tunni jooksul enne nende tagasitulekut; loomad peavad olema nõuetekohaselt märgistatud;

| c) | annab välja punktis 9 esitatud näidise põhjal koostatud sertifikaadi. |
| --- | --- |

c)

annab välja punktis 9 esitatud näidise põhjal koostatud sertifikaadi.

| 7. | Kui esineb haiguspuhanguid, tuleb pädevate veterinaarasutuste ühisel nõusolekul võtta asjakohaseid meetmeid. Need asutused peavad otsustama, kuidas katta sellega kaasnevaid kulusid. Vajadusel võib küsimuse edastada ühisele veterinaarkomiteele. |
| --- | --- |

7.

Kui esineb haiguspuhanguid, tuleb pädevate veterinaarasutuste ühisel nõusolekul võtta asjakohaseid meetmeid. Need asutused peavad otsustama, kuidas katta sellega kaasnevaid kulusid. Vajadusel võib küsimuse edastada ühisele veterinaarkomiteele.

| 8. | Erandina punktide 1–7 karjatamist käsitlevatest sätetest kohaldatakse ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise päevase karjatamise suhtes järgmisi sätteid:






  a) | loomad ei puutu kokku teise põllumajandusettevõtte loomadega; |
| --- | --- | --- |

8.

Erandina punktide 1–7 karjatamist käsitlevatest sätetest kohaldatakse ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise päevase karjatamise suhtes järgmisi sätteid:

a)

loomad ei puutu kokku teise põllumajandusettevõtte loomadega;

| b) | loomade omanik kohustub pädevale veterinaarasutusele teatama loomade igasugusest kokkupuutest teise põllumajandusettevõtte loomadega; |
| --- | --- |

b)

loomade omanik kohustub pädevale veterinaarasutusele teatama loomade igasugusest kokkupuutest teise põllumajandusettevõtte loomadega;

| c) | punktis 9 määratletud veterinaarsertifikaat tuleb esitada pädevatele veterinaarasutustele igal kalendriaastal loomade esmakordsel saabumisel liikmesriiki või Šveitsi. Veterinaarsertifikaat tuleb esitada pädevatele veterinaarasutustele nende nõudmisel; |
| --- | --- |

c)

punktis 9 määratletud veterinaarsertifikaat tuleb esitada pädevatele veterinaarasutustele igal kalendriaastal loomade esmakordsel saabumisel liikmesriiki või Šveitsi. Veterinaarsertifikaat tuleb esitada pädevatele veterinaarasutustele nende nõudmisel;

| d) | punktide 2 ja 3 sätteid kohaldatakse ainult kalendriaasta esimesel loomade lähetusel liikmesriiki või Šveitsi; |
| --- | --- |

d)

punktide 2 ja 3 sätteid kohaldatakse ainult kalendriaasta esimesel loomade lähetusel liikmesriiki või Šveitsi;

| e) | punkti 6 sätteid ei kohaldata; |
| --- | --- |

e)

punkti 6 sätteid ei kohaldata;

| f) | loomade omanik kohustub pädevale veterinaarasutusele teatama karjatamisperioodi lõpust. |
| --- | --- |

f)

loomade omanik kohustub pädevale veterinaarasutusele teatama karjatamisperioodi lõpust.

| 9. | Veterinaarsertifikaadi näidis veiste piirialadel karjatamise või päevase piirialadel karjatamise ja karjamaalt tagasituleku kohta:
  Veterinaarsertifikaadi näidis veiste piirialadel karjatamise või päevase piirialadel karjatamise ja karjamaalt tagasituleku kohta |
| --- | --- |

9.

Veterinaarsertifikaadi näidis veiste piirialadel karjatamise või päevase piirialadel karjatamise ja karjamaalt tagasituleku kohta:

Veterinaarsertifikaadi näidis veiste piirialadel karjatamise või päevase piirialadel karjatamise ja karjamaalt tagasituleku kohta

Image

Image

Image

III   PEATÜKK

Ühenduse ja Šveitsi vahelise kaubanduse tingimused

A.   ÕIGUSAKTID

Vastavalt komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 599/2004 loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 44) tuleb elusloomade, nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemise ning ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelistel piirialadel veiste karjatamise puhul kasutada käesolevas lisas ettenähtud veterinaarsertifikaate, mis on kättesaadavad TRACES süsteemis.

IV   PEATÜKK

Kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatav veterinaarkontroll

A.   ÕIGUSAKTID (2)

Kolmandatest riikidest pärit impordi kontrolli teostatakse vastavalt allpool loetletud õigusaktidele:

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 282/2004, millega kehtestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade deklareerimise ja veterinaarkontrolli dokument (ELT L 49, 19.2.2004, lk 11); |

Ühendus

Šveits

1.

Komisjoni 18. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 282/2004, millega kehtestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade deklareerimise ja veterinaarkontrolli dokument (ELT L 49, 19.2.2004, lk 11);

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1); |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1);

| 3. | Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56); |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56);

| 4. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3); |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3);

| 5. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664 EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10); |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664 EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10);

| 6. | Komisjoni 12. novembri 1997. aasta otsus 97/794/EÜ, milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/496/EMÜ kohaldamiseks seoses kolmandatest riikidest imporditavate elusloomade veterinaarkontrolliga (EÜT L 323, 26.11.1997, lk 31). |
| --- | --- |

6.

Komisjoni 12. novembri 1997. aasta otsus 97/794/EÜ, milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/496/EMÜ kohaldamiseks seoses kolmandatest riikidest imporditavate elusloomade veterinaarkontrolliga (EÜT L 323, 26.11.1997, lk 31).

| 1. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

1.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA), (RS 916.443.12); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomade impordi ja transiidi kohta (OITA), (RS 916.443.12);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 5. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472); |
| --- | --- |

6.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472);

| 7. | 18. augusti 2004. aasta määrus veterinaarravimite kohta (OMédV), (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

7.

18. augusti 2004. aasta määrus veterinaarravimite kohta (OMédV), (RS 812.212.27).

B.   RAKENDUSKORD

| 1. | Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on liikmesriikide piiripunktid elusloomade veterinaarkontrolliks esitatud komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/881/EÜ (millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju) (muudetud) lisas. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on liikmesriikide piiripunktid elusloomade veterinaarkontrolliks esitatud komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/881/EÜ (millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju) (muudetud) lisas.

| 2. | Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on Šveitsi piirikontrollipunktid järgmised:









  Nimi | TRACES kood | Tüüp | Järelevalvekeskus | Loa tüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürichi lennujaam | CHZRH4 | A | Keskus 3 | O – Muud loomad (sealhulgas loomaaialoomad) (3) |
| Genfi lennujaam | CHGVA4 | A | Keskus 2 | O – Muud loomad (sealhulgas loomaaialoomad) (3) |

2.

Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on Šveitsi piirikontrollipunktid järgmised:

Nimi

TRACES kood

Tüüp

Järelevalvekeskus

Loa tüüp

Zürichi lennujaam

CHZRH4

A

Keskus 3

O – Muud loomad (sealhulgas loomaaialoomad) (3)

Genfi lennujaam

CHGVA4

A

Keskus 2

O – Muud loomad (sealhulgas loomaaialoomad) (3)

Ühine veterinaarkomitee vastutab piirikontrollipunktide, nende kontrollikeskuste ja loa tüüpide loetellu tehtud hilisemate muudatuste eest.

Ühine veterinaarkomitee vastutab kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastavalt direktiivi 91/496/EMÜ artiklile 19 ja loomataudiseaduse artiklile 57.

| 3. | Šveitsi veterinaaramet kohaldab ühenduse liikmesriikidega samaaegselt käesoleva lisa 3. liites sätestatud imporditingimusi ja rakendusmeetmeid.
  Šveitsi veterinaaramet võib kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.
  Šveitsi veterinaaramet ja ühenduse liikmesriigid teavitavad teineteist kahepoolselt kehtestatavatest impordi eritingimustest, mille suhtes ei kohaldata ühtlustamist ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

3.

Šveitsi veterinaaramet kohaldab ühenduse liikmesriikidega samaaegselt käesoleva lisa 3. liites sätestatud imporditingimusi ja rakendusmeetmeid.

Šveitsi veterinaaramet võib kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.

Šveitsi veterinaaramet ja ühenduse liikmesriigid teavitavad teineteist kahepoolselt kehtestatavatest impordi eritingimustest, mille suhtes ei kohaldata ühtlustamist ühenduse tasandil.

| 4. | Punktis 1 osutatud liikmesriikide piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest Šveitsi suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite IV peatüki punktile A. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 osutatud liikmesriikide piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest Šveitsi suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite IV peatüki punktile A.

| 5. | Punktis 2 nimetatud Šveitsi piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest ühenduse liikmesriikidesse suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite IV peatüki punktile A. |
| --- | --- |

5.

Punktis 2 nimetatud Šveitsi piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest ühenduse liikmesriikidesse suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite IV peatüki punktile A.

V   PEATÜKK

Erisätted

A.   LOOMADE IDENTIFITSEERIMINE

1.   ÕIGUSAKTID
   (4)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiiv 92/102/EMÜ loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32); |

Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiiv 92/102/EMÜ loomade identifitseerimise ja registreerimise kohta (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32);

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk1). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk1).

| 1. | 27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE) (RS 916.401) ja eriti selle artiklid 7 kuni 20 (registreerimine ja identifitseerimine); |
| --- | --- |

1.

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE) (RS 916.401) ja eriti selle artiklid 7 kuni 20 (registreerimine ja identifitseerimine);

| 2. | 23. novembri 2005. aasta määrus loomadega kauplemise andmebaasi kohta (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

23. novembri 2005. aasta määrus loomadega kauplemise andmebaasi kohta (RS 916.404).

2.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| a. | Ühine veterinaarkomitee vastutab direktiivi 92/102/EMÜ artikli 3 lõike 2, artikli 4 lõike 1 punkti a viienda lõigu ja artikli 4 lõike 2 rakendamise eest. |
| --- | --- |

a.

Ühine veterinaarkomitee vastutab direktiivi 92/102/EMÜ artikli 3 lõike 2, artikli 4 lõike 1 punkti a viienda lõigu ja artikli 4 lõike 2 rakendamise eest.

| b. | Sigade, lammaste ja kitsede liikumisel Šveitsis on artikli 5 lõike 3 kohaldamisel arvesse võetav kuupäev 1. juuli 1999. |
| --- | --- |

b.

Sigade, lammaste ja kitsede liikumisel Šveitsis on artikli 5 lõike 3 kohaldamisel arvesse võetav kuupäev 1. juuli 1999.

| c. | Direktiivi 92/102/EMÜ artikli 10 kohaselt vastutab ühine veterinaarkomitee elektrooniliste märgistusvahendite võimaliku kasutuselevõtu koordineerimise eest. |
| --- | --- |

c.

Direktiivi 92/102/EMÜ artikli 10 kohaselt vastutab ühine veterinaarkomitee elektrooniliste märgistusvahendite võimaliku kasutuselevõtu koordineerimise eest.

B.   LOOMADE KAITSE

1.   ÕIGUSAKTID
   (4)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1); |

Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1);

| 2. | Nõukogu 25. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1255/97 ühenduse kriteeriumide kohta peatuspaikadele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta (EÜT L 174, 2.7.1997, lk 1). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 25. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1255/97 ühenduse kriteeriumide kohta peatuspaikadele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta (EÜT L 174, 2.7.1997, lk 1).

23. aprilli 2008. aasta loomade kaitset käsitlev määrus (OPAn) (RS 455.1), eriti selle artiklid 169-176.

2.   ERIEESKIRJAD JA RAKENDUSKORD

| a. | Šveitsi asutused kohustuvad järgima määruse (EÜ) nr 1/2005 Šveitsi ja ühenduse vahelist kaubavahetust ning kolmandatest riikidest pärit importi reguleerivaid sätteid. |
| --- | --- |

a.

Šveitsi asutused kohustuvad järgima määruse (EÜ) nr 1/2005 Šveitsi ja ühenduse vahelist kaubavahetust ning kolmandatest riikidest pärit importi reguleerivaid sätteid.

| b. | Otsuse (EÜ) nr 1/2005 (EÜ) artikliga 26 ettenähtud juhtudel võtavad sihtkoha pädevad asutused viivitamatult ühendust lähtekoha pädevate asutustega. |
| --- | --- |

b.

Otsuse (EÜ) nr 1/2005 (EÜ) artikliga 26 ettenähtud juhtudel võtavad sihtkoha pädevad asutused viivitamatult ühendust lähtekoha pädevate asutustega.

| c. | Direktiivi 89/608/EMÜ artiklite 10, 11 ja 16 sätete rakendamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

c.

Direktiivi 89/608/EMÜ artiklite 10, 11 ja 16 sätete rakendamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

| d. | Ühine veterinaarkomitee vastutab kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2005 artiklile 28 ja 23. aprilli 2008. aasta loomade kaitset käsitleva määruse (OPAn), (RS 455.1) artiklile 208. |
| --- | --- |

d.

Ühine veterinaarkomitee vastutab kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2005 artiklile 28 ja 23. aprilli 2008. aasta loomade kaitset käsitleva määruse (OPAn), (RS 455.1) artiklile 208.

| e. | 23. aprilli 2008. aasta loomade kaitset käsitleva määruse (OPAn) (RS 455.1) artikli 175 sätete kohaselt võib kariloomi nagu veiseid, lambaid, kitsi ja sigu vedada läbi Šveitsi ainult rongi või lennukiga. Seda küsimust arutab ühine veterinaarkomitee. |
| --- | --- |

e.

23. aprilli 2008. aasta loomade kaitset käsitleva määruse (OPAn) (RS 455.1) artikli 175 sätete kohaselt võib kariloomi nagu veiseid, lambaid, kitsi ja sigu vedada läbi Šveitsi ainult rongi või lennukiga. Seda küsimust arutab ühine veterinaarkomitee.

C.   INSPEKTEERIMISLÕIVUD

| 1. | Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise kaubanduse üle teostatava veterinaarkontrolli eest ei koguta inspekteerimislõivu. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise kaubanduse üle teostatava veterinaarkontrolli eest ei koguta inspekteerimislõivu.

| 2. | Šveitsi asutused kohustuvad koguma kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes teostatud veterinaarkontrolli eest inspekteerimislõive, kui need on seotud ametlike kontrollidega, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprill 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).” |
| --- | --- |

2.

Šveitsi asutused kohustuvad koguma kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes teostatud veterinaarkontrolli eest inspekteerimislõive, kui need on seotud ametlike kontrollidega, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprill 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).”

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

1

(2)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud

2

(3)  Viide komisjoni otsuses 2001/881/EÜ määratletud loa kategooriatele.

3

(4)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

4

---

V LISA

| A. | 11. lisa 6. liite I peatükis loetletud eritingimusi inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste kohta täiendatakse järgmiselt:






  „(11) | Kuni ühenduse ja Šveitsi õigusaktide ühtlustamise tunnustamiseni tagab Šveits allpool loetletud õigusaktide ja nende rakenduskordade täitmise:






  — | Nõukogu 13. juuni 1988. aasta direktiiv 88/344/EMÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 157, 24.6.1988, lk 28) |
| --- | --- | --- | --- |

A.

11. lisa 6. liite I peatükis loetletud eritingimusi inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste kohta täiendatakse järgmiselt:

„(11)

Kuni ühenduse ja Šveitsi õigusaktide ühtlustamise tunnustamiseni tagab Šveits allpool loetletud õigusaktide ja nende rakenduskordade täitmise:

—

Nõukogu 13. juuni 1988. aasta direktiiv 88/344/EMÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 157, 24.6.1988, lk 28)

| — | Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiiv 88/388/EMÜ toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiiv 88/388/EMÜ toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61)

| — | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27)

| — | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1)

| — | Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiiv 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiiv 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1)

| — | Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiiv 95/31/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiiv 95/31/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1)

| — | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiiv 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiiv 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes (EÜT L 299, 23.11.1996, lk 1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes (EÜT L 299, 23.11.1996, lk 1)

| — | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3)

| — | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10)

| — | Komisjoni 2. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 339, 30.12.1996, lk 1) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 2. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 339, 30.12.1996, lk 1)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 24) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 24)

| — | Komisjoni 23. veebruari 1999. aasta otsus 1999/217/EÜ, millega võetakse vastu toiduainetes või nende pinnal kasutatavate lõhna- ja maitseainete register, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 2232/96 (EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 23. veebruari 1999. aasta otsus 1999/217/EÜ, millega võetakse vastu toiduainetes või nende pinnal kasutatavate lõhna- ja maitseainete register, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 2232/96 (EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1)

| — | Komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta otsus 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu (EÜT L 287, 25.10.2002, lk 40) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta otsus 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu (EÜT L 287, 25.10.2002, lk 40)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta (ELT L 309, 26.11.2003, lk 1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta (ELT L 309, 26.11.2003, lk 1)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55)

| — | Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5) |
| --- | --- |

—

Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5)

| — | Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 884/2007 erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina (ELT L 195, 27.7.2007, lk 8)” |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 884/2007 erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina (ELT L 195, 27.7.2007, lk 8)”

| B. | 11. lisa 6. liites esitatud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomseid kõrvalsaadusi käsitlev osa asendatakse järgmisega:
  „Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsed kõrvalsaadused







  Eksportühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist ühendusse |
| --- | --- |
| Kaubandustingimused | Samaväärsus |
| EÜ standardid (1) | Šveitsi standardid (1) |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1). | 23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)
  23. novembri 2005. aasta DFE määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (OHyAb) (RS 817.190.1)
  27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE) (RS 916.401).
  18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE) (RS 916.443.10)
  23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA) (RS916.441.22) | Jah, eritingimustel |

B.

11. lisa 6. liites esitatud muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomseid kõrvalsaadusi käsitlev osa asendatakse järgmisega:

„Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsed kõrvalsaadused

Eksportühendusest Šveitsi ja eksport Šveitsist ühendusse

Kaubandustingimused

Samaväärsus

EÜ standardid (1)

Šveitsi standardid (1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1).

23. novembri 2005. aasta loomade tapmise ja liha kontrolli määrus (OAbCV) (RS 817.190)

23. novembri 2005. aasta DFE määrus hügieeni kohta loomade tapmisel (OHyAb) (RS 817.190.1)

27. juuni 1995. aasta loomataudimäärus (OFE) (RS 916.401).

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE) (RS 916.443.10)

23. juuni 2004. aasta määrus loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise kohta (OESPA) (RS916.441.22)

Jah, eritingimustel

Eritingimused

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklile 29 kohaldab Šveits oma impordi suhtes samu õigusakte, mis on loetletud VII, VIII, X lisas (sertifikaadid) ja XI lisas (riigid).

Esimese ja teise kategooria materjalidega kauplemise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 8 lõikeid 2–6.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklitele 7 ja 8 peavad ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel kaubeldavate kolmanda kategooria materjalidega olema kaasas II lisa III peatükis sätestatud äridokumendid ja veterinaarhoiusertifikaadid.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 III peatükile koostab Šveits oma asjaomaste ettevõtete nimekirja.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 III peatükile keelustab Šveits sigade toidujäätmetega söötmise enne 1. juulit 2011. Seda küsimust arutab ühine veterinaarkomitee.”

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

---

VI LISA

11. lisa 10. liide asendatakse järgmisega:

„10. liide

LOOMSED SAADUSED: PIIRIKONTROLL JA INSPEKTEERIMISLÕIVUD

I   PEATÜKK

Üldsätted

A.   ÕIGUSAKTID (1)

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63);
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1). | 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57; |

Ühendus

Šveits

Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 63);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57;

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 5. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472).

B.   RAKENDUSKORD

1.   Vastavalt komisjoni otsusele 2004/292/EÜ kaasab komisjon Šveitsi koostöös tema veterinaarametiga TRACES süsteemi.

2.   Komisjon integreerib koostöös Šveitsi veterinaarameti ja Šveitsi tervishoiuametiga Šveitsi määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 50 kehtestatud kiirhoiatussüsteemi loomsete saaduste piiridelt tagasisaatmisega seotud nõuete osas.

Kui pädev asutus lükkab tagasi partii, konteineri või veose mõnes ühenduse piiripunktis, siis teavitab komisjon sellest viivitamatult Šveitsi.

Šveits teavitab viivitamatult komisjoni igast pädeva asutuse poolt vahetult või kaudselt inimtervisele ohtliku toidu- või söödapartii, -konteineri või -veose tagasilükkamisest piiripunktis ning järgib määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 52 ettenähtud konfidentsiaalsuseeskirju.

Asjakohased erimeetmed osalemiseks määratakse ühises veterinaarkomitees.

II   PEATÜKK

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatav veterinaarkontroll

A.   ÕIGUSAKTID (2)

Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavat veterinaarkontrolli teostatakse vastavalt järgmistele õigusaktidele:

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abist ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni vahelise koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34); |

Ühendus

Šveits

1.

Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abist ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni vahelise koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34);

| 2. | Nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13); |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13);

| 3. | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 018, 23.1.2003, lk 11). |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 018, 23.1.2003, lk 11).

| 1. | 1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57 ; |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta loomataudiseadus (LFE) (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57 ;

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 5. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472).

B.   RAKENDUSKORD

Direktiivi 89/662/EMÜ artikliga 8 ettenähtud juhtudel võtavad sihtkoha pädevad asutused viivitamatult ühendust lähtekoha pädevate asutustega. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed ning teavitavad lähtekoha pädevat asutust ja komisjoni läbiviidud kontrollidest, tehtud otsustest ning nende tegemise põhjustest.

Direktiivi 89/608/EMÜ artiklite 10, 11 ja 16 ning direktiivi 89/662/EMÜ artiklite 9 ja 16 sätete rakendamise eest vastutab ühine veterinaarkomitee.

III   PEATÜKK

Kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatav veterinaarkontroll

A.   ÕIGUSAKTID (3)

Kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatavat kontrolli teostatakse vastavalt järgmistele õigusaktidele:

| Ühendus | Šveits |
| --- | --- |
| 1. | Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 21, 28.1.2004, lk 11); |

Ühendus

Šveits

1.

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides (ELT L 21, 28.1.2004, lk 11);

| 2. | Komisjoni 16. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 745/2004, millega kehtestatakse meetmed isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste impordil (ELT L 122, 26.4.2004, lk 1); |
| --- | --- |

2.

Komisjoni 16. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 745/2004, millega kehtestatakse meetmed isiklikuks tarbimiseks ettenähtud loomsete saaduste impordil (ELT L 122, 26.4.2004, lk 1);

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206); |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206);

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomade tervishoidu ja heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1); |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomade tervishoidu ja heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1);

| 5. | Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö koht veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34); |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö koht veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34);

| 6. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3); |
| --- | --- |

6.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3);

| 7. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10); |
| --- | --- |

7.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10);

| 8. | Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9); |
| --- | --- |

8.

Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9);

| 9. | Komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8); |
| --- | --- |

9.

Komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8);

| 10. | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11); |
| --- | --- |

10.

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11);

| 11. | Komisjoni 11. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/34/EÜ, millega kehtestatakse ühtlustatud standardid teatavate jääkide olemasolu kontrolliks kolmandatest riikidest imporditud loomsetes saadustes (ELT L 16, 20.1.2005, lk 61). |
| --- | --- |

11.

Komisjoni 11. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/34/EÜ, millega kehtestatakse ühtlustatud standardid teatavate jääkide olemasolu kontrolliks kolmandatest riikidest imporditud loomsetes saadustes (ELT L 16, 20.1.2005, lk 61).

| 1. | 1. juuli 1966. aasta (LFE) loomataudiseadus (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57; |
| --- | --- |

1.

1. juuli 1966. aasta (LFE) loomataudiseadus (RS 916.40) ja eriti selle artikkel 57;

| 2. | 18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10); |
| --- | --- |

2.

18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

| 3. | 18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13); |
| --- | --- |

3.

18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA), (RS 916.443.13);

| 4. | 16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106); |
| --- | --- |

4.

16. mai 2007. aasta DFE määrus loomade ja loomsete saaduste impordi ja transiidi kontrolli kohta (OITE määrus kontrolli kohta), (RS 916.443.106);

| 5. | 18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14); |
| --- | --- |

5.

18. aprilli 2007. aasta määrus lemmikloomade impordi kohta (OIAC) (RS 916.443.14);

| 6. | 30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472); |
| --- | --- |

6.

30. oktoobri 1985. aasta määrus Šveitsi veterinaarameti võetavate tasude kohta (OEVET) (RS 916.472);

| 7. | 9. oktoobri 1992. aasta toiduaineteseadus (LDAl), (RS 817.0); |
| --- | --- |

7.

9. oktoobri 1992. aasta toiduaineteseadus (LDAl), (RS 817.0);

| 8. | 23. novembri 2005. aasta toiduaineid ja tarbeesemeid käsitlev määrus (ODAlOUs), (RS 817.02); |
| --- | --- |

8.

23. novembri 2005. aasta toiduaineid ja tarbeesemeid käsitlev määrus (ODAlOUs), (RS 817.02);

| 9. | 23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21); |
| --- | --- |

9.

23. novembri 2005. aasta määrus toiduaineid käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta (RS 817.025.21);

| 10. | 26. juuni 1995. aasta DFI määrus toiduainetes leiduvate võõrkehade ja koostisosade kohta (OSEC), (RS 817.021.23). |
| --- | --- |

10.

26. juuni 1995. aasta DFI määrus toiduainetes leiduvate võõrkehade ja koostisosade kohta (OSEC), (RS 817.021.23).

B.   RAKENDUSKORD

1.   Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 6 kohaldamisel on ühenduse liikmesriikide piirikontrollipunktid järgmised: loomsete saaduste veterinaarkontrolliks heakskiidetud piirikontrollipunktid, mis on esitatud komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsuse 2001/881/EÜ (millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju) (muudetud) lisas.

2.   Direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 kohaldamisel on Šveitsi piirikontrollipunktid järgmised:

| Nimi | TRACES kood | Tüüp | Järelevalvekeskus | Loa tüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürichi lennujaam | CHZRH4 | A | Keskus 1 | NHC (4) |
| Keskus 2 | HC(2) (4) |
| Genfi lennujaam | CHGVA4 | A | Keskus 1 | HC(2), NHC (4) |

Nimi

TRACES kood

Tüüp

Järelevalvekeskus

Loa tüüp

Zürichi lennujaam

CHZRH4

A

Keskus 1

NHC (4)

Keskus 2

HC(2) (4)

Genfi lennujaam

CHGVA4

A

Keskus 1

HC(2), NHC (4)

Ühine veterinaarkomitee vastutab piirikontrollipunktide, nende kontrollikeskuste ja loa tüüpide loetellu tehtud hilisemate muudatuste eest.

Ühine veterinaarkomitee vastutab kohapealse kontrolli läbiviimise eest vastavalt otsuse (EÜ) 882/2004 artiklile 45 ja loomataudiseadust käsitleva seaduse artiklile 57.

IV   PEATÜKK

Tervishoiu- ja kontrollitingimused ühenduse ja Šveitsi vahelises kaubanduses

Vastastikku samaväärseteks tunnistatud sektorites toimub loomsete saadustega kauplemine ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel samadel tingimustel kui ühenduse liikmesriikide vahel. Vajadusel on nende toodetega kaasas veterinaarsertifikaadid, mis on ette nähtud ühenduse liikmesriikide vahelisel kauplemisel või määratletud käesolevas lisas ning on kättesaadavad TRACES süsteemis.

Muude sektorite suhtes jäävad kehtima II peatüki 6. liites sätestatud loomatervishoiu tingimused.

V   PEATÜKK

Kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatavad tervishoiu- ja kontrollitingimused

1.   Ühendus – Õigusaktid
   (5)

A.   RAHVATERVISE EESKIRJAD

1.   Nõukogu 13. juuni 1988. aasta direktiiv 88/344/EMÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 157, 24.6.1988, lk 28).

2.   Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiiv 88/388/EMÜ toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61).

3.   Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27).

4.   Nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1).

5.   Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3).

7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13).

8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiiv 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1).

9.   Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiiv 95/31/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1).

10.   Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiiv 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1).

11.   Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3).

12.   Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).

13.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes (EÜT L 299, 23.11.1996, lk 1).

14.   Komisjoni 2. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (EÜT L 339, 30.12.1996, lk 1).

15.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16).

16.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta (EÜT L 66, 13.3.1999, lk 24).

17.   Komisjoni 23. veebruari 1999. aasta otsus 1999/217/EÜ, millega võetakse vastu toiduainetes või nende pinnal kasutatavate lõhna- ja maitseainete register, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrusele (EÜ) nr 2232/96 (EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1).

18.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

19.   Komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta otsus 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu (EÜT L 287, 25.10.2002, lk 40).

20.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta (ELT L 325, 12.12.2003, lk 1).

21.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta (ELT L 309, 26.11.2003, lk 1).

22.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ja tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

23.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

24.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

25.   Komisjoni 11. jaanuari 2005. aasta otsus 2005/34/EÜ, millega kehtestatakse ühtlustatud standardid teatavate jääkide olemasolu kontrolliks kolmandatest riikidest imporditud loomsetes saadustes (ELT L 16, 20.1.2005, lk 61).

26.   Komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 70, 9.3.2006, lk 12).

27.   Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

28.   Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1883/2006, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde sisalduse ametlikuks kontrolliks teatavates toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 32).

29.   Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 88, 29.3.2007, lk 29).

30.   Komisjoni 26. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 884/2007 erakorraliste meetmete kohta, millega peatatakse E 128 Red 2G kasutamine toiduvärvina (ELT L 195, 27.7.2007, lk 8).

B.   LOOMATERVISHOIU EESKIRJAD

1.   Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/118/EMÜ, millega sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 49).

2.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1).

4.   Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11).

5.   Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).

C.   MUUD ERIMEETMED (6)

1.   Euroopa Majandusühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline ajutine kaubandus- ja tolliliiduleping – ühisdeklaratsioon – ühenduse deklaratsioon (EÜT L 359, 9.12.1992, lk 14).

2.   Nõukogu ja komisjoni 13. detsembri 1993. aasta otsus 94/1/EÜ Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sõlmimise kohta Euroopa ühenduste, nende liikmesriikide ja Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1).

3.   Nõukogu 17. detsembri 1996. aasta otsus 97/132/EÜ Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelise elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise suhtes kohaldatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (EÜT L 57, 26.2.1997, lk 4).

4.   Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta otsus 97/345/EÜ Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelist kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet täiendava veterinaarküsimuste protokolli sõlmimise kohta (EÜT L 148, 6.6.1997, lk 15).

5.   Nõukogu 16. märtsi 1998. aasta otsus 98/258/EÜ elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

6.   Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus 98/504/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta (EÜT L 226, 13.8.1998, lk 24).

7.   Nõukogu 14. detsembri 1998. aasta otsus 1999/201/EÜ elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel (EÜT L 71, 18.3.1999, lk 1).

8.   Nõukogu 15. novembri 1999. aasta otsus 1999/778/EÜ, mis käsitleb veterinaarküsimuste alase protokolli sõlmimist, mis täiendab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist lepingut (EÜT L 305, 30.11.1999, lk 25).

9.   Veterinaarküsimusi käsitlev protokoll 1999/1130/EÜ, millega täiendatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist kokkulepet (EÜT L 305, 30.11.1999, lk 26).

10.   Nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/979/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta (EÜT L 352, 30.12.2002, lk 1).

2.   Šveits – Õigusaktid
   (7)

A.   18. aprilli 2007. aasta määrus loomade ja loomsete saaduste impordi, transiidi ja ekspordi kohta (OITE), (RS 916.443.10);

B.   18. aprilli 2007. aasta määrus kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta (OITPA);

3.   Rakenduskord

A.   Šveitsi veterinaaramet kohaldab ühenduse liikmesriikidega samaaegselt käesoleva liite punktis I osutatud õigusaktides sätestatud imporditingimusi, rakendusmeetmeid ja nende ettevõtete loetelu, kust pärinevate asjaomaste toodete import on lubatud. Seda kohustust kohaldatakse kõigi asjaomaste õigusaktide suhtes, olenemata nende vastuvõtmise kuupäevast.

Šveitsi veterinaaramet võib kohaldada ka rangemaid meetmeid ja nõuda lisatagatisi. Sobivate lahenduste leidmiseks peetakse nõu ühises veterinaarkomitees.

Šveitsi veterinaaramet ja ühenduse liikmesriigid teavitavad teineteist kahepoolselt kehtestatavatest impordi eritingimustest, mille suhtes ei kohaldata ühtlustamist ühenduse tasandil.

B.   Käesoleva liite III peatüki punktis B.1) osutatud liikmesriikide piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest Šveitsi suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite III peatüki punktile A.

C.   Käesoleva liite III peatüki punktis B.2) nimetatud Šveitsi piirikontrollipunktides teostatakse kontrolli kolmandatest riikidest ühenduse liikmesriikidesse suunduva impordi suhtes vastavalt käesoleva liite III peatüki punktile A.

D.   18. aprilli 2007. aasta määruse (kolmandatest riikidest õhutranspordiga saabuvate loomsete saaduste impordi ja transiidi kohta) (OITPA), (RS 916.443.13) rakendamisel säilitab Šveits võimaluse importida veiseliha, mis on saadud veistelt, keda on tõenäoliselt ravitud kasvuhormoonidega. Sellise liha eksport ühendusse on keelatud. Lisaks sellele Šveits:

| — | piirab sellise liha kasutamist, lubades selle müüki vaid otse tarbijale jaekaubandusettevõtete kaudu tingimusel, et tooted on asjakohaselt märgistatud; |
| --- | --- |

—

piirab sellise liha kasutamist, lubades selle müüki vaid otse tarbijale jaekaubandusettevõtete kaudu tingimusel, et tooted on asjakohaselt märgistatud;

| — | lubab sellise liha sissetoomist vaid läbi Šveitsi piirikontrollipunktide; ja |
| --- | --- |

—

lubab sellise liha sissetoomist vaid läbi Šveitsi piirikontrollipunktide; ja

| — | säilitab piisava jälgimis- ja jaotussüsteemi eesmärgiga vältida edaspidi sellise liha võimalikku sissetoomist ühenduse liikmesriikide territooriumile; |
| --- | --- |

—

säilitab piisava jälgimis- ja jaotussüsteemi eesmärgiga vältida edaspidi sellise liha võimalikku sissetoomist ühenduse liikmesriikide territooriumile;

| — | esitab komisjonile kaks korda aastas aruande impordi päritolu ja sihtkoha ning teostatud kontrollide kohta, et kinnitada eespool loetletud tingimuste täitmist; |
| --- | --- |

—

esitab komisjonile kaks korda aastas aruande impordi päritolu ja sihtkoha ning teostatud kontrollide kohta, et kinnitada eespool loetletud tingimuste täitmist;

| — | probleemide ilmnemisel vaatab ühine veterinaarkomitee need sätted läbi. |
| --- | --- |

—

probleemide ilmnemisel vaatab ühine veterinaarkomitee need sätted läbi.

VI   PEATÜKK

Inspekteerimislõivud

1.   Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelise kaubanduse üle teostatava veterinaarkontrolli eest ei koguta inspekteerimislõivu.

2.   Šveitsi asutused kohustuvad koguma kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes teostatud veterinaarkontrolli eest inspekteerimislõive, kui need on seotud ametlike kontrollidega, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).”

---

(1)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

1

(2)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

2

(3)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

3

(4)  Viide komisjoni otsuses 2001/881/EÜ määratletud loa kategooriatele.

4

(5)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

5

(6)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

6

(7)  Viidet mis tahes õigusaktile käsitatakse viitena kõnealusele õigusaktile enne 30. juunit 2008 muudetud redaktsioonis, kui ei ole teisiti sätestatud.

7

---

Parandused

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/117

---

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1077/2008 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 295, 4. november 2008
  )

Leheküljel 8 artiklis 19

asendatakse

„Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008”

järgmisega:

„Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009”.

---

10.1.2009

| 10.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---