# Uradni list L 31/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 31 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5231. januar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 31

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5231. januar 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 3 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo odsevnih naprav za motorna vozila in njihove priklopnike | 1 |
| | * | Pravilnik št. 4 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo naprav za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | 35 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 3 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo odsevnih naprav za motorna vozila in njihove priklopnike

1

*

Pravilnik št. 4 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo naprav za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

35

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 31/1

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 3 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo odsevnih naprav za motorna vozila in njihove priklopnike

Revizija 3

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 10 k spremembam 02 – datum veljavnosti: 2. februar 2007

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Posebne specifikacije (preskusi) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 | Odsevne naprave, simboli, enote |
| --- | --- |

Priloga 1

| Priloga 2 | Sporočilo o podeljeni homologaciji (ali zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončni prekinitvi proizvodnje) tipa odsevne naprave v skladu s Pravilnikom št. 3 |
| --- | --- |

Priloga 2

| Priloga 3 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 3

| Priloga 4 | Preskusni postopek – razred IA in razred IIIA |
| --- | --- |

Priloga 4

| Priloga 5 | Specifikacije za obliko in mere
  Dodatek – Odsevniki za priklopnike – razreda IIIA in IIIB |
| --- | --- |

Priloga 5

Specifikacije za obliko in mere

Dodatek – Odsevniki za priklopnike – razreda IIIA in IIIB

| Priloga 6 | Kolorimetrične specifikacije |
| --- | --- |

Priloga 6

| Priloga 7 | Fotometrične specifikacije |
| --- | --- |

Priloga 7

| Priloga 8 | Odpornost proti zunanjim vplivom |
| --- | --- |

Priloga 8

| Priloga 9 | Obstojnost optičnih značilnosti odsevnih naprav pri staranju |
| --- | --- |

Priloga 9

| Priloga 10 | Odpornost proti toploti |
| --- | --- |

Priloga 10

| Priloga 11 | Obstojnost barve |
| --- | --- |

Priloga 11

| Priloga 12 | Časovno zaporedje preskusov |
| --- | --- |

Priloga 12

| Priloga 13 | Odpornost proti udarcem – razred IVA |
| --- | --- |

Priloga 13

| Priloga 14 | Preskusni postopek – razred IVA |
| --- | --- |

Priloga 14

| Priloga 15 | Časovno zaporedje preskusov za razred IVA |
| --- | --- |

Priloga 15

| Priloga 16 | Preskusni postopek za naprave razredov IB in IIIB |
| --- | --- |

Priloga 16

| Priloga 17 | Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 17

| Priloga 18 | Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja |
| --- | --- |

Priloga 18

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za odsevne naprave (1) za vozila kategorij L, M, N, O in T (2).

2.   OPREDELITVE POJMOV (3)

V tem pravilniku:

| 2.1 | Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

2.1

Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa.

| 2.2 | „Odsevanje“ pomeni odsevanje, pri katerem se svetloba odbija v smereh, ki so zelo blizu smeri, iz katere svetloba prihaja. Ta značilnost se vzdržuje za zelo širok obseg spreminjanja vpadnega kota. |
| --- | --- |

2.2

„Odsevanje“ pomeni odsevanje, pri katerem se svetloba odbija v smereh, ki so zelo blizu smeri, iz katere svetloba prihaja. Ta značilnost se vzdržuje za zelo širok obseg spreminjanja vpadnega kota.

| 2.3 | „Odsevna optična enota“ pomeni kombinacijo optičnih elementov, ki odsevajo svetlobo. |
| --- | --- |

2.3

„Odsevna optična enota“ pomeni kombinacijo optičnih elementov, ki odsevajo svetlobo.

| 2.4 | „Odsevna naprava“ (1) pomeni sklop, ki je pripravljen za uporabo in sestavljen iz ene ali več odsevnih optičnih enot. |
| --- | --- |

2.4

„Odsevna naprava“ (1) pomeni sklop, ki je pripravljen za uporabo in sestavljen iz ene ali več odsevnih optičnih enot.

| 2.5 | „Kot odmika“ pomeni kot med premicama, ki povezujeta referenčno središče s središčem sprejemnika in središčem vira svetlobe. |
| --- | --- |

2.5

„Kot odmika“ pomeni kot med premicama, ki povezujeta referenčno središče s središčem sprejemnika in središčem vira svetlobe.

| 2.6 | „Vpadni kot“ pomeni kot med referenčno osjo in premico, ki povezuje referenčno središče s središčem vira svetlobe. |
| --- | --- |

2.6

„Vpadni kot“ pomeni kot med referenčno osjo in premico, ki povezuje referenčno središče s središčem vira svetlobe.

| 2.7 | „Kot zasuka“ pomeni kot, za katerega se odsevna naprava iz določene lege zasuče okoli referenčne osi. |
| --- | --- |

2.7

„Kot zasuka“ pomeni kot, za katerega se odsevna naprava iz določene lege zasuče okoli referenčne osi.

| 2.8 | „Kot premera odsevne naprave“ pomeni kot, v katerem je vidna največja mera vidne svetleče površine ali iz središča vira svetlobe ali iz središča sprejemnika. |
| --- | --- |

2.8

„Kot premera odsevne naprave“ pomeni kot, v katerem je vidna največja mera vidne svetleče površine ali iz središča vira svetlobe ali iz središča sprejemnika.

| 2.9 | „Osvetljenost odsevne naprave“ je okrajšan izraz, ki se navadno uporablja za opis osvetljenosti, izmerjene v ravnini, ki je pravokotna na vpadne žarke in poteka skozi referenčno središče. |
| --- | --- |

2.9

„Osvetljenost odsevne naprave“ je okrajšan izraz, ki se navadno uporablja za opis osvetljenosti, izmerjene v ravnini, ki je pravokotna na vpadne žarke in poteka skozi referenčno središče.

| 2.10 | „Koeficient svetilnosti (CIL)“ pomeni količnik svetilnosti svetlobe, ki odseva v določeni smeri, deljen s svetilnostjo odsevne naprave pri določenem vpadnem kotu, kotu odmika in kotu zasuka. |
| --- | --- |

2.10

„Koeficient svetilnosti (CIL)“ pomeni količnik svetilnosti svetlobe, ki odseva v določeni smeri, deljen s svetilnostjo odsevne naprave pri določenem vpadnem kotu, kotu odmika in kotu zasuka.

| 2.11 | Simboli in enote, ki se uporabljajo v tem pravilniku, so navedeni v Prilogi 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.11

Simboli in enote, ki se uporabljajo v tem pravilniku, so navedeni v Prilogi 1 k temu pravilniku.

| 2.12 | Tip „odsevne naprave“ je opredeljen z vzorci in dokumentacijo, ki se predložijo z vlogo za podelitev homologacije. Odsevne naprave se lahko obravnavajo kot odsevne naprave istega tipa, če imajo eno ali več „odsevnih optičnih enot“, enakih standardnemu modelu tega tipa, ali simetričnih in ustreznih za vgradnjo po ene naprave na levo in desno stran vozila, če niso enake in če se z njimi povezani deli od standardnih razlikujejo samo na način, ki ne more vplivati na značilnosti, za katere se uporablja ta pravilnik. |
| --- | --- |

2.12

Tip „odsevne naprave“ je opredeljen z vzorci in dokumentacijo, ki se predložijo z vlogo za podelitev homologacije. Odsevne naprave se lahko obravnavajo kot odsevne naprave istega tipa, če imajo eno ali več „odsevnih optičnih enot“, enakih standardnemu modelu tega tipa, ali simetričnih in ustreznih za vgradnjo po ene naprave na levo in desno stran vozila, če niso enake in če se z njimi povezani deli od standardnih razlikujejo samo na način, ki ne more vplivati na značilnosti, za katere se uporablja ta pravilnik.

| 2.13 | Odsevne naprave so razdeljene v tri razrede glede na fotometrične značilnosti: razred IA ali IB, razred IIIA ali IIIB in razred IVA. |
| --- | --- |

2.13

Odsevne naprave so razdeljene v tri razrede glede na fotometrične značilnosti: razred IA ali IB, razred IIIA ali IIIB in razred IVA.

| 2.14 | Odsevne naprave za razreda IB in IIIB so naprave, združene z drugimi signalnimi svetilkami, ki niso vodoodporne v skladu z odstavkom 1.1 Priloge 8 ter so vgrajene v karoserijo vozila. |
| --- | --- |

2.14

Odsevne naprave za razreda IB in IIIB so naprave, združene z drugimi signalnimi svetilkami, ki niso vodoodporne v skladu z odstavkom 1.1 Priloge 8 ter so vgrajene v karoserijo vozila.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik, če je to potrebno.
  Glede na izbiro vlagatelja bo v vlogi določeno, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in tal ali da jih je mogoče zasukati okrog njihove referenčne osi v primeru odsevnikov razredov IA, IB in IVA; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu. Vlogi se priložijo: |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije vloži imetnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik, če je to potrebno.

Glede na izbiro vlagatelja bo v vlogi določeno, da je napravo mogoče vgraditi v vozilo pod različnimi nakloni referenčne osi glede na referenčne ravnine vozila in tal ali da jih je mogoče zasukati okrog njihove referenčne osi v primeru odsevnikov razredov IA, IB in IVA; ti različni pogoji vgradnje se navedejo v sporočilu. Vlogi se priložijo:

| 3.1.1 | risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa in predstavljajo geometrijsko lego za vgradnjo odsevnih naprav na vozilo, ter v primeru odsevnikov razreda IB ali IIIB tudi podrobne informacije o vgradnji. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in navedbo razreda glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- |

3.1.1

risbe v treh izvodih, ki so dovolj natančne za identifikacijo tipa in predstavljajo geometrijsko lego za vgradnjo odsevnih naprav na vozilo, ter v primeru odsevnikov razreda IB ali IIIB tudi podrobne informacije o vgradnji. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije in navedbo razreda glede na krog homologacijske oznake;

| 3.1.2 | kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih je izdelana odsevna optična enota; |
| --- | --- |

3.1.2

kratek opis tehničnih specifikacij materialov, iz katerih je izdelana odsevna optična enota;

| 3.1.3 | vzorci odsevnih naprav v barvi, ki jo določi proizvajalec, in sredstva za pritrditev, če je to potrebno; število vzorcev, ki jih je treba predložiti, je določeno v Prilogi 4 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

3.1.3

vzorci odsevnih naprav v barvi, ki jo določi proizvajalec, in sredstva za pritrditev, če je to potrebno; število vzorcev, ki jih je treba predložiti, je določeno v Prilogi 4 k temu pravilniku;

| 3.1.4 | če je to potrebno, dva vzorca v drugi(-h) barvi(-ah) za istočasno ali naknadno razširitev homologacije za naprave v drugi(-h) barvi(-ah); |
| --- | --- |

3.1.4

če je to potrebno, dva vzorca v drugi(-h) barvi(-ah) za istočasno ali naknadno razširitev homologacije za naprave v drugi(-h) barvi(-ah);

| 3.1.5 | v primeru naprav razreda IVA: vzorci odsevnih naprav in sredstva za pritrditev, če je to potrebno; število vzorcev, ki jih je treba predložiti, je določeno v Prilogi 14 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.5

v primeru naprav razreda IVA: vzorci odsevnih naprav in sredstva za pritrditev, če je to potrebno; število vzorcev, ki jih je treba predložiti, je določeno v Prilogi 14 k temu pravilniku.

4.   OZNAKE

| 4.1 | Vse odsevne naprave, predložene v postopek homologacije, morajo imeti: |
| --- | --- |

4.1

Vse odsevne naprave, predložene v postopek homologacije, morajo imeti:

| 4.1.1 | tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja; |
| --- | --- |

4.1.1

tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja;

| 4.1.2 | besedo „TOP“ (vrh) vtisnjeno vodoravno na najvišji del svetleče površine, če je takšna oznaka potrebna za nedvoumno določitev kota ali kotov vrtenja, ki ga predpiše proizvajalec. |
| --- | --- |

4.1.2

besedo „TOP“ (vrh) vtisnjeno vodoravno na najvišji del svetleče površine, če je takšna oznaka potrebna za nedvoumno določitev kota ali kotov vrtenja, ki ga predpiše proizvajalec.

| 4.2 | Na vsaki napravi se zagotovi dovolj prostora za prilagoditev homologacijske oznake. Ta prostor se označi na risbah iz odstavka 3.1.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.2

Na vsaki napravi se zagotovi dovolj prostora za prilagoditev homologacijske oznake. Ta prostor se označi na risbah iz odstavka 3.1.1 zgoraj.

| 4.3 | Oznake morajo biti nameščene na svetlečo površino ali na eno od svetlečih površin odsevne naprave ter morajo biti vidne od zunaj, ko se odsevna naprava pritrdi na vozilo. |
| --- | --- |

4.3

Oznake morajo biti nameščene na svetlečo površino ali na eno od svetlečih površin odsevne naprave ter morajo biti vidne od zunaj, ko se odsevna naprava pritrdi na vozilo.

| 4.4 | Oznake morajo biti jasno čitljive in neizbrisne. |
| --- | --- |

4.4

Oznake morajo biti jasno čitljive in neizbrisne.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če predloženi vzorci izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če predloženi vzorci izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 5.2 | Če se homologacija, podeljena za odsevno napravo, razširi na druge takšne naprave, ki se razlikujejo le po barvi, sta potrebna dva vzorca katere koli druge barve, predložena v skladu z odstavkom 3.1.4 tega pravilnika, za izpolnitev kolorimetričnih specifikacij (Priloga 6), medtem ko drugi preskusi niso potrebni. Odstavek 5.2 ne velja za naprave razreda IVA. |
| --- | --- |

5.2

Če se homologacija, podeljena za odsevno napravo, razširi na druge takšne naprave, ki se razlikujejo le po barvi, sta potrebna dva vzorca katere koli druge barve, predložena v skladu z odstavkom 3.1.4 tega pravilnika, za izpolnitev kolorimetričnih specifikacij (Priloga 6), medtem ko drugi preskusi niso potrebni. Odstavek 5.2 ne velja za naprave razreda IVA.

| 5.3 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 1. julija 1985) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu odsevne naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi. |
| --- | --- |

5.3

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 02 v skladu s spremembami 02, ki so začele veljati 1. julija 1985) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu odsevne naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi.

| 5.4 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa odsevne naprave v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa odsevne naprave v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 5.5 | Na vsako odsevno napravo, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, je na mestu iz zgornjega odstavka 4.2 poleg oznak iz odstavka 4.1 nameščena: |
| --- | --- |

5.5

Na vsako odsevno napravo, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, je na mestu iz zgornjega odstavka 4.2 poleg oznak iz odstavka 4.1 nameščena:

| 5.5.1 | mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

5.5.1

mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 5.5.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- |

5.5.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (4);

| 5.5.1.2 | številke homologacije; |
| --- | --- |

5.5.1.2

številke homologacije;

| 5.5.1.3 | skupine simbolov IA, IB, IIIA, IIIB ali IVA, ki kažejo razred homologirane odsevne naprave. |
| --- | --- |

5.5.1.3

skupine simbolov IA, IB, IIIA, IIIB ali IVA, ki kažejo razred homologirane odsevne naprave.

| 5.6 | Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (vključno z odsevnikom), se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. |
| --- | --- |

5.6

Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (vključno z odsevnikom), se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

| 5.6.1 | Kadar združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če: |
| --- | --- |

5.6.1

Kadar združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

| 5.6.1.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- |

5.6.1.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 5.6.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

5.6.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 5.6.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi: |
| --- | --- |

5.6.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:

| 5.6.2.1 | ali na ustrezni svetleči površini |
| --- | --- |

5.6.2.1

ali na ustrezni svetleči površini

| 5.6.2.2 | ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej mogoče primere iz Priloge 3). |
| --- | --- |

5.6.2.2

ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej mogoče primere iz Priloge 3).

| 5.6.3 | Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija. |
| --- | --- |

5.6.3

Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija.

| 5.6.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.6.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 5.7 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.7

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.8 | Priloga 3 k temu pravilniku navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

5.8

Priloga 3 k temu pravilniku navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

6.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 6.1 | Odsevne naprave morajo biti izdelane tako, da je in bo njihov učinek pri običajni uporabi zadovoljiv. Poleg tega v konstrukciji ali izdelavi ne smejo imeti napak, ki škodljivo vplivajo na njihov učinek ali trajnost. |
| --- | --- |

6.1

Odsevne naprave morajo biti izdelane tako, da je in bo njihov učinek pri običajni uporabi zadovoljiv. Poleg tega v konstrukciji ali izdelavi ne smejo imeti napak, ki škodljivo vplivajo na njihov učinek ali trajnost.

| 6.2 | Delov odsevnih naprav ne sme biti mogoče enostavno razstaviti na sestavne dele. |
| --- | --- |

6.2

Delov odsevnih naprav ne sme biti mogoče enostavno razstaviti na sestavne dele.

| 6.3 | Odsevne optične enote ne smejo biti zamenljive. |
| --- | --- |

6.3

Odsevne optične enote ne smejo biti zamenljive.

| 6.4 | Zunanjo površino odsevne naprave mora biti mogoče enostavno očistiti. Zato ne sme biti hrapava; nobene morebitne izbokline ne smejo onemogočati enostavnega čiščenja. |
| --- | --- |

6.4

Zunanjo površino odsevne naprave mora biti mogoče enostavno očistiti. Zato ne sme biti hrapava; nobene morebitne izbokline ne smejo onemogočati enostavnega čiščenja.

| 6.5 | Za naprave razreda IVA so sredstva za pritrditev takšna, da omogočajo stabilno in trajno vez med napravo in vozilom. |
| --- | --- |

6.5

Za naprave razreda IVA so sredstva za pritrditev takšna, da omogočajo stabilno in trajno vez med napravo in vozilom.

| 6.6 | Pri običajni uporabi ni mogoč dostop do notranje površine odsevnikov. |
| --- | --- |

6.6

Pri običajni uporabi ni mogoč dostop do notranje površine odsevnikov.

7.   POSEBNE SPECIFIKACIJE (PRESKUSI)

| 7.1 | Odsevne naprave morajo izpolnjevati zahteve glede mer in oblike ter tudi kolorimetrične, fotometrične, fizične in mehanske zahteve iz prilog 5 do 11 in 13 k temu pravilniku. Preskusna postopka sta opisana v Prilogi 4 (razreda IA in IIIA), Prilogi 14 (razred IVA) in Prilogi 16 (razreda IB in IIIB). |
| --- | --- |

7.1

Odsevne naprave morajo izpolnjevati zahteve glede mer in oblike ter tudi kolorimetrične, fotometrične, fizične in mehanske zahteve iz prilog 5 do 11 in 13 k temu pravilniku. Preskusna postopka sta opisana v Prilogi 4 (razreda IA in IIIA), Prilogi 14 (razred IVA) in Prilogi 16 (razreda IB in IIIB).

| 7.2 | Glede na vrsto materialov, iz katerih so izdelane odsevne naprave in zlasti njihove optične enote, lahko homologacijski organ dovoli laboratorijem opustitev nekaterih nepotrebnih preskusov. V takih primerih je treba v opombah v obvestilu o homologaciji navesti, kateri preskusi niso bili opravljeni. |
| --- | --- |

7.2

Glede na vrsto materialov, iz katerih so izdelane odsevne naprave in zlasti njihove optične enote, lahko homologacijski organ dovoli laboratorijem opustitev nekaterih nepotrebnih preskusov. V takih primerih je treba v opombah v obvestilu o homologaciji navesti, kateri preskusi niso bili opravljeni.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) pri naslednjih zahtevah:

| 8.1 | Odsevniki, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 6 in 7. |
| --- | --- |

8.1

Odsevniki, homologirani po tem pravilniku, se izdelajo tako, da so skladni s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz zgornjih odstavkov 6 in 7.

| 8.2 | Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 17 k temu pravilniku so izpolnjene. |
| --- | --- |

8.2

Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 17 k temu pravilniku so izpolnjene.

| 8.3 | Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 18 k temu pravilniku so izpolnjene. |
| --- | --- |

8.3

Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 18 k temu pravilniku so izpolnjene.

| 8.4 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

8.4

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, ki se podeli za tip odsevne naprave, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če odsevna naprava s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, ki se podeli za tip odsevne naprave, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če odsevna naprava s homologacijsko oznako ni v skladu s homologiranim tipom.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip odsevne naprave, za katero je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

12.   PREHODNE DOLOČBE

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik:

| 12.1 | še naprej priznavajo podeljene homologacije za nekdanje razrede I, II in III v zvezi s pritrditvijo odsevnih naprav, ki so namenjene za uporabo kot nadomestek za vozila v uporabi; |
| --- | --- |

12.1

še naprej priznavajo podeljene homologacije za nekdanje razrede I, II in III v zvezi s pritrditvijo odsevnih naprav, ki so namenjene za uporabo kot nadomestek za vozila v uporabi;

| 12.2 | lahko podelijo homologacije za razreda I in II na podlagi izvirnega pravilnika (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 z dne 23. septembra 1964), če so naprave namenjene za uporabo kot nadomestek za pritrditev na vozila v uporabi ter če ne bi bilo tehnično izvedljivo, da bi zadevne naprave izpolnile fotometrične zahteve za razred IA; |
| --- | --- |

12.2

lahko podelijo homologacije za razreda I in II na podlagi izvirnega pravilnika (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 z dne 23. septembra 1964), če so naprave namenjene za uporabo kot nadomestek za pritrditev na vozila v uporabi ter če ne bi bilo tehnično izvedljivo, da bi zadevne naprave izpolnile fotometrične zahteve za razred IA;

| 12.3 | lahko prepovejo pritrditev odsevnih naprav, ki ne izpolnjujejo zahtev tega pravilnika: |
| --- | --- |

12.3

lahko prepovejo pritrditev odsevnih naprav, ki ne izpolnjujejo zahtev tega pravilnika:

| 12.3.1 | na vozila, za katera je bila homologacija tipa ali posamezna homologacija podeljena 20. marca 1984 ali pozneje; |
| --- | --- |

12.3.1

na vozila, za katera je bila homologacija tipa ali posamezna homologacija podeljena 20. marca 1984 ali pozneje;

| 12.3.2 | na vozila, ki so se prvič začela uporabljati 20. marca 1985 ali pozneje. |
| --- | --- |

12.3.2

na vozila, ki so se prvič začela uporabljati 20. marca 1985 ali pozneje.

---

(1)  Imenovane tudi „odsevniki“.

(2)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(3)  Opredelitve tehničnih izrazov (razen izrazov iz Pravilnika št. 48) so opredelitve, ki jih je sprejela Mednarodna komisija za osvetlitev (CIE).

(4)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so podeljene na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

ODSEVNE NAPRAVE

Simboli in enote

| A | = | velikost svetleče površine odsevne naprave (v cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | referenčno središče |
| NC | = | referenčna os |
| Rr | = | sprejemnik, opazovalec ali merilna naprava |
| Cr | = | središče sprejemnika |
| Ør | = | premer sprejemnika Rr, če je ta krožen (cm) |
| Se | = | vir svetlobe |
| Cs | = | središče vira svetlobe |
| Øs | = | premer vira svetlobe (v cm) |
| De | = | oddaljenost središča Cs od središča C (v m) |
| D'e | = | oddaljenost središča Cr od središča C (v m)






  Opomba: | Na splošno sta De in D'e skoraj enaka, zato se lahko pri običajnih pogojih opazovanja upošteva, da je De = D'e. |

A

=

velikost svetleče površine odsevne naprave (v cm2)

C

=

referenčno središče

NC

=

referenčna os

Rr

=

sprejemnik, opazovalec ali merilna naprava

Cr

=

središče sprejemnika

Ør

=

premer sprejemnika Rr, če je ta krožen (cm)

Se

=

vir svetlobe

Cs

=

središče vira svetlobe

Øs

=

premer vira svetlobe (v cm)

De

=

oddaljenost središča Cs od središča C (v m)

D'e

=

oddaljenost središča Cr od središča C (v m)

Opomba:

Na splošno sta De in D'e skoraj enaka, zato se lahko pri običajnih pogojih opazovanja upošteva, da je De = D'e.

D

=

razdalja opazovanja, od katere naprej se svetleča površina vidi kot zvezna

a

=

kot odmika

β

=

vpadni kot. V zvezi s premico CsC, ki se je vedno štela za vodoravno, je ta kot vnaprej določen z znaki – (leva), + (desna), + (gor) ali – (dol), v skladu z lego vira Se glede na os NC, kot se vidi, ko gledamo proti odsevni napravi. Za vsako smer, ki jo opredeljujeta dva kota, navpični in vodoravni, se vedno najprej navede navpični kot.

γ

=

kot premera merilne naprave Rr, kot je viden s točke C

δ

=

kot premera vira Se, kot je viden s točke C

ε

=

kot zasuka. Ta kot je pozitiven, kadar je zasuk v smeri urnega kazalca, kot se vidi, če gledamo proti svetleči površini. Če ima odsevna naprava oznako „TOP“, se lahko označena lega upošteva kot izhodišče.

E

=

intenzivnost osvetlitve odsevne naprave (luks)

CIL

=

koeficient svetilnosti (mcd/luks)

Koti so izraženi v stopinjah in minutah.

ODSEVNIKI

Simboli

Image

---

PRILOGA 2

Image

Image

---

PRILOGA 3

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

(Oznaka za samostojne svetilke)

VZOREC A

Image

VZOREC B

Image

VZOREC C

Image

| Opomba: | Zgornja številka homologacije mora biti nameščena blizu kroga, ki obdaja črko „E“, vendar v kateri koli legi glede na ta krog. Števke, ki sestavljajo številko homologacije, morajo biti obrnjene v isto smer kot črka „E“. Skupina simbolov, ki kažejo razred, mora biti točno nasproti številke homologacije. Pristojni organi se izogibajo uporabi številk homologacije IA, IB, IIIA, IIIB in IVA, ki jih je mogoče zamenjati s simboli razredov IA, IB, IIIA, IIIB in IVA.
  Te slike kažejo različne možne namestitve in so navedene le kot primeri.
  Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na odsevno napravo, pomeni, da je bil zadevni tip naprave homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 02216. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04. |
| --- | --- |

Opomba:

Zgornja številka homologacije mora biti nameščena blizu kroga, ki obdaja črko „E“, vendar v kateri koli legi glede na ta krog. Števke, ki sestavljajo številko homologacije, morajo biti obrnjene v isto smer kot črka „E“. Skupina simbolov, ki kažejo razred, mora biti točno nasproti številke homologacije. Pristojni organi se izogibajo uporabi številk homologacije IA, IB, IIIA, IIIB in IVA, ki jih je mogoče zamenjati s simboli razredov IA, IB, IIIA, IIIB in IVA.

Te slike kažejo različne možne namestitve in so navedene le kot primeri.

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na odsevno napravo, pomeni, da je bil zadevni tip naprave homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 02216. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

Slika 2

(Poenostavljeno označevanje za združene, kombinirane ali integrirane svetilke)

VZOREC D

Image

VZOREC E

Image

VZOREC F

Image

| Opomba: | Trije primeri homologacijske oznake, vzorci D, E in F, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje: | odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

Trije primeri homologacijske oznake, vzorci D, E in F, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E4) pod številko homologacije 3333 in vključuje:

odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;

| | zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologiran v skladu s Pravilnikom št. 6 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologiran v skladu s Pravilnikom št. 6 v njegovi izvirni obliki;

| | rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

| | žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;

| | žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;

| | zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7. |
| --- | --- |

zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7.

---

PRILOGA 4

PRESKUSNI POSTOPEK – RAZRED IA IN RAZRED IIIA

| 1. | Vlagatelj predloži za homologacijo deset vzorcev, ki se preskusijo po časovnem vrstnem redu iz Priloge 12. |
| --- | --- |

1.

Vlagatelj predloži za homologacijo deset vzorcev, ki se preskusijo po časovnem vrstnem redu iz Priloge 12.

| 2. | Po preverjanju skladnosti s splošnimi specifikacijami (odstavek 6 Pravilnika) ter specifikacijami za obliko in mere (Priloga 5) se na desetih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti, opisan v Prilogi 10 k temu pravilniku, vsaj eno uro po tem preskusu pa se preverijo njihove kolorimetrične značilnosti (Priloga 6) in koeficient svetilnosti (Priloga 7) za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legi, ki je opredeljena v odstavkih 4 in 4.1 Priloge 7. Nato se na dveh odsevnih napravah, ki sta pokazali najmanjšo oziroma največjo vrednost, opravi celoten preskus, kot je prikazan v Prilogi 7. Ta dva vzorca laboratoriji obdržijo za dodatne preskuse, ki bi bili lahko potrebni. Ostalih osem vzorcev se razdeli v štiri skupine po dva:






  Prva skupina: | Na obeh vzorcih se zaporedno opravi preskus neprepustnosti za vodo (odstavek 1.1 Priloge 8), ter nato, če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, preskus odpornosti proti gorivom in mazivom (odstavka 3 in 4 Priloge 8). |
| --- | --- | --- |
| Druga skupina: | Na obeh vzorcih se, če je to potrebno, opravi preskus korozije (odstavek 2 Priloge 8) in nato preskus odpornosti zadnjega dela odsevne naprave proti obrabi (odstavek 5 Priloge 8). |
| Tretja skupina: | Na obeh vzorcih se opravi preskus obstojnosti optičnih značilnosti odsevne naprave pri staranju (Priloga 9). |
| Četrta skupina: | Na obeh vzorcih se opravi preskus obstojnosti barve (Priloga 11). |

2.

Po preverjanju skladnosti s splošnimi specifikacijami (odstavek 6 Pravilnika) ter specifikacijami za obliko in mere (Priloga 5) se na desetih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti, opisan v Prilogi 10 k temu pravilniku, vsaj eno uro po tem preskusu pa se preverijo njihove kolorimetrične značilnosti (Priloga 6) in koeficient svetilnosti (Priloga 7) za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legi, ki je opredeljena v odstavkih 4 in 4.1 Priloge 7. Nato se na dveh odsevnih napravah, ki sta pokazali najmanjšo oziroma največjo vrednost, opravi celoten preskus, kot je prikazan v Prilogi 7. Ta dva vzorca laboratoriji obdržijo za dodatne preskuse, ki bi bili lahko potrebni. Ostalih osem vzorcev se razdeli v štiri skupine po dva:

Prva skupina:

Na obeh vzorcih se zaporedno opravi preskus neprepustnosti za vodo (odstavek 1.1 Priloge 8), ter nato, če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, preskus odpornosti proti gorivom in mazivom (odstavka 3 in 4 Priloge 8).

Druga skupina:

Na obeh vzorcih se, če je to potrebno, opravi preskus korozije (odstavek 2 Priloge 8) in nato preskus odpornosti zadnjega dela odsevne naprave proti obrabi (odstavek 5 Priloge 8).

Tretja skupina:

Na obeh vzorcih se opravi preskus obstojnosti optičnih značilnosti odsevne naprave pri staranju (Priloga 9).

Četrta skupina:

Na obeh vzorcih se opravi preskus obstojnosti barve (Priloga 11).

| 3. | Po preskusih iz zgornjega odstavka morajo odsevne naprave iz vsake skupine imeti: |
| --- | --- |

3.

Po preskusih iz zgornjega odstavka morajo odsevne naprave iz vsake skupine imeti:

| 3.1 | barvo, ki ustreza zahtevam iz Priloge 6. To se preveri po kvalitativnem postopku, v primeru dvoma pa potrdi po kvantitativnem postopku; |
| --- | --- |

3.1

barvo, ki ustreza zahtevam iz Priloge 6. To se preveri po kvalitativnem postopku, v primeru dvoma pa potrdi po kvantitativnem postopku;

| 3.2 | koeficient svetilnosti, ki ustreza zahtevam iz Priloge 7. Preverjanje se opravi le za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0 ° ali, če je potrebno, pri legi, ki je določena v odstavkih 4 in 4.1 Priloge 7. |
| --- | --- |

3.2

koeficient svetilnosti, ki ustreza zahtevam iz Priloge 7. Preverjanje se opravi le za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0 ° ali, če je potrebno, pri legi, ki je določena v odstavkih 4 in 4.1 Priloge 7.

---

PRILOGA 5

SPECIFIKACIJE ZA OBLIKO IN MERE

1.   OBLIKA IN MERE ODSEVNIH NAPRAV V RAZREDU IA ali IB

| 1.1 | Oblika svetlečih površin mora biti enostavna in je z običajne oddaljenosti opazovanja ne sme biti enostavno zamenjati za črko, števko ali trikotnik. |
| --- | --- |

1.1

Oblika svetlečih površin mora biti enostavna in je z običajne oddaljenosti opazovanja ne sme biti enostavno zamenjati za črko, števko ali trikotnik.

| 1.2 | Ne glede na zgornji odstavek je dovoljena oblika, ki je podobna črkam ali številkam enostavne oblike O, I, U ali 8. |
| --- | --- |

1.2

Ne glede na zgornji odstavek je dovoljena oblika, ki je podobna črkam ali številkam enostavne oblike O, I, U ali 8.

2.   OBLIKA IN MERE ODSEVNIH NAPRAV V RAZREDIH IIIA in IIIB (glej Dodatek k tej prilogi)

| 2.1 | Svetleče površine odsevnih naprav razredov IIIA in IIIB morajo imeti obliko enakostraničnega trikotnika. Če je v enem kotu natisnjena beseda „TOP“, mora biti konica tega kota usmerjena navzgor. |
| --- | --- |

2.1

Svetleče površine odsevnih naprav razredov IIIA in IIIB morajo imeti obliko enakostraničnega trikotnika. Če je v enem kotu natisnjena beseda „TOP“, mora biti konica tega kota usmerjena navzgor.

| 2.2 | Svetleča površina lahko ima v središču trikotno neodsevno površino, katere stranice so vzporedne s stranicami zunanjega trikotnika. |
| --- | --- |

2.2

Svetleča površina lahko ima v središču trikotno neodsevno površino, katere stranice so vzporedne s stranicami zunanjega trikotnika.

| 2.3 | Svetleča površina je lahko zvezna ali tudi ne. V vsakem primeru najmanjša razdalja med sosednjima odsevnima optičnima enotama ne sme presegati 15 mm. |
| --- | --- |

2.3

Svetleča površina je lahko zvezna ali tudi ne. V vsakem primeru najmanjša razdalja med sosednjima odsevnima optičnima enotama ne sme presegati 15 mm.

| 2.4 | Svetleča površina odsevne naprave se šteje za zvezno, če so robovi svetlečih površin sosednjih samostojnih optičnih enot vzporedni in če so navedene optične enote enakomerno razporejene po celotni odsevni površini trikotnika. |
| --- | --- |

2.4

Svetleča površina odsevne naprave se šteje za zvezno, če so robovi svetlečih površin sosednjih samostojnih optičnih enot vzporedni in če so navedene optične enote enakomerno razporejene po celotni odsevni površini trikotnika.

| 2.5 | Če svetleča površina ni zvezna, število ločenih odsevnih optičnih enot, vključno z enotami v kotu, ne sme biti manjše kot štiri na vsaki strani trikotnika. |
| --- | --- |

2.5

Če svetleča površina ni zvezna, število ločenih odsevnih optičnih enot, vključno z enotami v kotu, ne sme biti manjše kot štiri na vsaki strani trikotnika.

| 2.5.1 | Samostojne odsevne optične enote ne smejo biti zamenljive, razen če so sestavljene iz homologiranih odsevnih naprav razreda IA. |
| --- | --- |

2.5.1

Samostojne odsevne optične enote ne smejo biti zamenljive, razen če so sestavljene iz homologiranih odsevnih naprav razreda IA.

| 2.6 | Zunanji robovi svetlečih površin trikotnih odsevnih naprav v razredih IIIA in IIIB so dolgi med 150 in 200 mm. Pri votlih trikotnih napravah je širina stranic, merjena na desnih robovih slednje, enaka najmanj 20 odstotkom dejanske dolžine med skrajnimi robovi svetleče površine. |
| --- | --- |

2.6

Zunanji robovi svetlečih površin trikotnih odsevnih naprav v razredih IIIA in IIIB so dolgi med 150 in 200 mm. Pri votlih trikotnih napravah je širina stranic, merjena na desnih robovih slednje, enaka najmanj 20 odstotkom dejanske dolžine med skrajnimi robovi svetleče površine.

3.   OBLIKA IN MERE ODSEVNIH NAPRAV V RAZREDU IVA

| 3.1 | Oblika svetlečih površin mora biti enostavna in je z običajne oddaljenosti opazovanja ne sme biti enostavno zamenjati za črko, števko ali trikotnik. Vendar je dovoljena oblika, ki je podobna črkam ali števkam enostavne oblike O, I, U in 8. |
| --- | --- |

3.1

Oblika svetlečih površin mora biti enostavna in je z običajne oddaljenosti opazovanja ne sme biti enostavno zamenjati za črko, števko ali trikotnik. Vendar je dovoljena oblika, ki je podobna črkam ali števkam enostavne oblike O, I, U in 8.

| 3.2 | Svetleča površina odsevnih naprav mora obsegati najmanj 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2

Svetleča površina odsevnih naprav mora obsegati najmanj 25 cm2.

| 4. | Skladnost z zgornjimi specifikacijami se preveri z vizualnim pregledom. |
| --- | --- |

4.

Skladnost z zgornjimi specifikacijami se preveri z vizualnim pregledom.

Dodatek

ODSEVNIKI ZA PRIKLOPNIKE – RAZREDA IIIA IN IIIB

Image

Opomba: Te skice so le za ilustrativne namene.

---

PRILOGA 6

KOLORIMETRIČNE SPECIFIKACIJE

| 1. | Te specifikacije veljajo le za prozorne, rdeče ali oranžne odsevne naprave. |
| --- | --- |

1.

Te specifikacije veljajo le za prozorne, rdeče ali oranžne odsevne naprave.

| 1.1 | Odsevne naprave so lahko sestavljene tudi iz odsevnih optičnih enot in filtra, ki morajo biti izdelani tako, da jih pri običajnih pogojih uporabe ni mogoče ločiti. |
| --- | --- |

1.1

Odsevne naprave so lahko sestavljene tudi iz odsevnih optičnih enot in filtra, ki morajo biti izdelani tako, da jih pri običajnih pogojih uporabe ni mogoče ločiti.

| 1.2 | Barvanje odsevnih optičnih enot in filtrov z barvo ali lakom ni dovoljeno. |
| --- | --- |

1.2

Barvanje odsevnih optičnih enot in filtrov z barvo ali lakom ni dovoljeno.

| 2. | Pri osvetlitvi odsevne naprave s svetilom A po standardu ICI ter pri kotu odmika 1/3° in vpadnem kotu V = H = 0° oziroma pri brezbarvnem odsevanju pri kotu V = ± 5°, H = 0° morajo biti trikromatske koordinate odsevane svetlobe znotraj naslednjih mejnih vrednosti:







  Rdeča: | meja proti rumeni: | y ≤ 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| meja proti vijolični: | y ≥ 0,980 – x |
| Oranžna: | meja proti zeleni: | y ≤ x – 0,120 |
| meja proti rdeči: | y ≥ 0,390 |
| meja proti beli: | y ≥ 0,790 – 6,670 x |

2.

Pri osvetlitvi odsevne naprave s svetilom A po standardu ICI ter pri kotu odmika 1/3° in vpadnem kotu V = H = 0° oziroma pri brezbarvnem odsevanju pri kotu V = ± 5°, H = 0° morajo biti trikromatske koordinate odsevane svetlobe znotraj naslednjih mejnih vrednosti:

Rdeča:

meja proti rumeni:

y ≤ 0,335

meja proti vijolični:

y ≥ 0,980 – x

Oranžna:

meja proti zeleni:

y ≤ x – 0,120

meja proti rdeči:

y ≥ 0,390

meja proti beli:

y ≥ 0,790 – 6,670 x

| 2.1 | Pri rdeči in oranžni barvi se skladnost s kolorimetričnimi specifikacijami preveri z vizualnim primerjanjem. |
| --- | --- |

2.1

Pri rdeči in oranžni barvi se skladnost s kolorimetričnimi specifikacijami preveri z vizualnim primerjanjem.

| 2.2 | Če se pri tem preskusu pojavijo dvomi, se skladnost s kolorimetričnimi specifikacijami preveri tako, da se določijo trikromatske koordinate na tistem vzorcu, pri katerem se najpogosteje pojavljajo dvomi. |
| --- | --- |

2.2

Če se pri tem preskusu pojavijo dvomi, se skladnost s kolorimetričnimi specifikacijami preveri tako, da se določijo trikromatske koordinate na tistem vzorcu, pri katerem se najpogosteje pojavljajo dvomi.

| 3. | Prozorne odsevne naprave ne smejo ustvarjati selektivnega odseva, to pomeni, da se trikromatske koordinate „x“ in „y“ standardnega svetila „A“, ki se uporablja za osvetljevanje odsevne naprave, ne smejo spremeniti za več kot 0,01 po odsevanju odsevne naprave. |
| --- | --- |

3.

Prozorne odsevne naprave ne smejo ustvarjati selektivnega odseva, to pomeni, da se trikromatske koordinate „x“ in „y“ standardnega svetila „A“, ki se uporablja za osvetljevanje odsevne naprave, ne smejo spremeniti za več kot 0,01 po odsevanju odsevne naprave.

| 3.1 | To se preveri s preskusom vizualne primerjave, kakor je navedeno zgoraj, pri čemer je primerjano področje osvetljeno z viri svetlobe, katerih trikromatski koordinati odstopata za 0,01 glede na standardno svetilo A. |
| --- | --- |

3.1

To se preveri s preskusom vizualne primerjave, kakor je navedeno zgoraj, pri čemer je primerjano področje osvetljeno z viri svetlobe, katerih trikromatski koordinati odstopata za 0,01 glede na standardno svetilo A.

| 3.2 | V primeru dvoma se določijo trikromatske koordinate za najbolj selektiven vzorec. |
| --- | --- |

3.2

V primeru dvoma se določijo trikromatske koordinate za najbolj selektiven vzorec.

---

PRILOGA 7

FOTOMETRIČNE SPECIFIKACIJE

| 1. | V vlogi za podelitev homologacije vlagatelj določi eno ali več ali razpon referenčnih osi, ki ustrezajo vpadnemu kotu V = H = 0°, v tabeli koeficientov svetilnosti (CIL).
  Kadar proizvajalec določi več kot eno ali razpon različnih referenčnih osi, se ponovi več fotometričnih meritev, pri čemer se pri vsaki meritvi kot referenca uporabi druga referenčna os ali skrajna referenčna os iz razpona, ki ga določi proizvajalec. |
| --- | --- |

1.

V vlogi za podelitev homologacije vlagatelj določi eno ali več ali razpon referenčnih osi, ki ustrezajo vpadnemu kotu V = H = 0°, v tabeli koeficientov svetilnosti (CIL).

Kadar proizvajalec določi več kot eno ali razpon različnih referenčnih osi, se ponovi več fotometričnih meritev, pri čemer se pri vsaki meritvi kot referenca uporabi druga referenčna os ali skrajna referenčna os iz razpona, ki ga določi proizvajalec.

| 2. | Pri fotometričnih meritvah se uporabi samo tisti del svetleče površine, ki ga določajo ravnine, ki ležijo ob najbolj zunanjih delih optičnega sistema odsevne naprave, kot to določi proizvajalec, ter ki se pri odsevnikih razreda IA ali IB nahaja v krogu s premerom 200 mm, pri čemer se svetleča površina omeji na 100 cm2, ne da bi površina odsevnih optičnih enot morala doseči to velikost. Proizvajalec navede obris površine, ki jo je treba uporabiti. Pri razredu IIIA, razredu IIIB in razredu IVA se uporabi celotna svetleča površina brez omejitev velikosti. |
| --- | --- |

2.

Pri fotometričnih meritvah se uporabi samo tisti del svetleče površine, ki ga določajo ravnine, ki ležijo ob najbolj zunanjih delih optičnega sistema odsevne naprave, kot to določi proizvajalec, ter ki se pri odsevnikih razreda IA ali IB nahaja v krogu s premerom 200 mm, pri čemer se svetleča površina omeji na 100 cm2, ne da bi površina odsevnih optičnih enot morala doseči to velikost. Proizvajalec navede obris površine, ki jo je treba uporabiti. Pri razredu IIIA, razredu IIIB in razredu IVA se uporabi celotna svetleča površina brez omejitev velikosti.

| 3. | Vrednosti koeficienta svetilnosti |
| --- | --- |

3.

Vrednosti koeficienta svetilnosti

| 3.1 | Razred IA, razred IB, razred IIIA in razred IIIB |
| --- | --- |

3.1

Razred IA, razred IB, razred IIIA in razred IIIB

| 3.1.1 | Vrednosti koeficienta svetilnosti (CIL) rdečih odsevnih naprav morajo biti vsaj enake vrednostim iz spodnje tabele, izraženim v mcd/lx, za navedene kote odmika in osvetljenost.










  Razred | Kot odmika
  α | Vpadni koti (v stopinjah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Navpično V | 0° | ± 10° | ± 5° |
| Vodoravno H | 0° | 0° | ± 20° |
| IA, IB | 20' | | 300 | 200 | 100 |
| 1° 30' | | 5 | 2,8 | 2,5 |
| IIIA, IIIB | 20' | | 450 | 200 | 150 |
| 1° 30' | | 12 | 8 | 8 |

3.1.1

Vrednosti koeficienta svetilnosti (CIL) rdečih odsevnih naprav morajo biti vsaj enake vrednostim iz spodnje tabele, izraženim v mcd/lx, za navedene kote odmika in osvetljenost.

Razred

Kot odmika

α

Vpadni koti (v stopinjah)

Navpično V

0°

± 10°

± 5°

Vodoravno H

0°

0°

± 20°

IA, IB

20'

300

200

100

1° 30'

5

2,8

2,5

IIIA, IIIB

20'

450

200

150

1° 30'

12

8

8

Vrednosti koeficienta svetilnosti, ki so manjše od navedenih vrednosti v zadnjih dveh stolpcih zgornje tabele, niso dovoljene znotraj prostorskega kota, katerega referenčno središče je njegov vrh in ki je omejen z ravninama, ki imata presečišče v naslednjih premicah:

| (V = ± 10°, H = 0°) | (V = ± 5°, H = ± 20°). |
| --- | --- |

(V = ± 10°, H = 0°)

(V = ± 5°, H = ± 20°).

| 3.1.2 | Vrednosti koeficienta svetilnosti za oranžne odsevne naprave razreda IA ali IB morajo biti vsaj enake vrednostim iz tabele v odstavku 3.1.1 zgoraj, pomnožene s koeficientom 2,5. |
| --- | --- |

3.1.2

Vrednosti koeficienta svetilnosti za oranžne odsevne naprave razreda IA ali IB morajo biti vsaj enake vrednostim iz tabele v odstavku 3.1.1 zgoraj, pomnožene s koeficientom 2,5.

| 3.1.3 | Vrednosti koeficienta svetilnosti za brezbarvne odsevne naprave razreda IA ali IB morajo biti vsaj enake vrednostim iz tabele v odstavku 3.1.1 zgoraj, pomnožene s koeficientom 4. |
| --- | --- |

3.1.3

Vrednosti koeficienta svetilnosti za brezbarvne odsevne naprave razreda IA ali IB morajo biti vsaj enake vrednostim iz tabele v odstavku 3.1.1 zgoraj, pomnožene s koeficientom 4.

| 3.2 | Za naprave razreda IVA morajo biti vrednosti koeficienta svetilnosti (CIL) vsaj enake vrednostim iz spodnje tabele, izraženim v mcd/lx, za navedene kote odmika in osvetljenost.













  Barva | Kot odmika
  α | Vpadni koti (v stopinjah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Navpično V | 0 | ± 10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vodoravno H | 0 | 0 | ± 20 | ± 30 | ± 40 | ± 50 |
| Bela | 20' | | 1,800 | 1,200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1° 30' | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Oranžna | 20' | | 1,125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1° 30' | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Rdeča | 20' | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1° 30' | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

3.2

Za naprave razreda IVA morajo biti vrednosti koeficienta svetilnosti (CIL) vsaj enake vrednostim iz spodnje tabele, izraženim v mcd/lx, za navedene kote odmika in osvetljenost.

Barva

Kot odmika

α

Vpadni koti (v stopinjah)

Navpično V

0

± 10

0

0

0

0

Vodoravno H

0

0

± 20

± 30

± 40

± 50

Bela

20'

1,800

1,200

610

540

470

400

1° 30'

34

24

15

15

15

15

Oranžna

20'

1,125

750

380

335

290

250

1° 30'

21

15

10

10

10

10

Rdeča

20'

450

300

150

135

115

100

1° 30'

9

6

4

4

4

4

| 4. | Kadar se meri koeficient svetilnosti odsevne naprave za kot β V = H = 0°, se preveri, ali nastane učinek ogledala, tako da se naprava rahlo zasuče. Če se takšen učinek pojavi, se odčitavanje opravi pri kotu β V = ± 5°, H = 0°. Sprejeta lega mora ustrezati najmanjšemu koeficientu svetilnosti za eno od teh leg. |
| --- | --- |

4.

Kadar se meri koeficient svetilnosti odsevne naprave za kot β V = H = 0°, se preveri, ali nastane učinek ogledala, tako da se naprava rahlo zasuče. Če se takšen učinek pojavi, se odčitavanje opravi pri kotu β V = ± 5°, H = 0°. Sprejeta lega mora ustrezati najmanjšemu koeficientu svetilnosti za eno od teh leg.

| 4.1 | Pri vpadnem kotu β V = H = 0° ali kotu, ki je določen v odstavku 4 zgoraj, ter kotu odmika 20' se odsevne naprave, ki nimajo oznake „TOP“, zasučejo okrog referenčne osi v lego z najmanjšim koeficientom svetilnosti, ki mora biti v skladu z vrednostjo, določeno v odstavku 3 zgoraj. Kadar se koeficient svetilnosti meri za druge vpadne kote in kote odmika, se odsevna naprava postavi v lego, ki ustreza tej vrednosti ε. Če določene vrednosti niso dosežene, se lahko naprava zasuče okrog referenčne osi ± 5° od te lege. |
| --- | --- |

4.1

Pri vpadnem kotu β V = H = 0° ali kotu, ki je določen v odstavku 4 zgoraj, ter kotu odmika 20' se odsevne naprave, ki nimajo oznake „TOP“, zasučejo okrog referenčne osi v lego z najmanjšim koeficientom svetilnosti, ki mora biti v skladu z vrednostjo, določeno v odstavku 3 zgoraj. Kadar se koeficient svetilnosti meri za druge vpadne kote in kote odmika, se odsevna naprava postavi v lego, ki ustreza tej vrednosti ε. Če določene vrednosti niso dosežene, se lahko naprava zasuče okrog referenčne osi ± 5° od te lege.

| 4.2 | Pri vpadnem kotu β V = H = 0° ali kotu, ki je določen v odstavku 4 zgoraj, ter kotu odmika 20' se odsevne naprave z oznako „TOP“ zasučejo okrog svojih osi za ± 5°. Koeficient svetilnosti ne sme biti nižji od predpisane vrednosti v nobeni legi, v katero se postavi naprava med tem zasukom. |
| --- | --- |

4.2

Pri vpadnem kotu β V = H = 0° ali kotu, ki je določen v odstavku 4 zgoraj, ter kotu odmika 20' se odsevne naprave z oznako „TOP“ zasučejo okrog svojih osi za ± 5°. Koeficient svetilnosti ne sme biti nižji od predpisane vrednosti v nobeni legi, v katero se postavi naprava med tem zasukom.

| 4.3 | Če za smer V = H = 0° in za kot ε = 0° koeficient svetilnosti preseže določeno vrednost za 50 odstotkov ali več, se vse meritve za vse vpadne kote in kote odmika opravijo za kot ε = 0°. |
| --- | --- |

4.3

Če za smer V = H = 0° in za kot ε = 0° koeficient svetilnosti preseže določeno vrednost za 50 odstotkov ali več, se vse meritve za vse vpadne kote in kote odmika opravijo za kot ε = 0°.

---

PRILOGA 8

ODPORNOST PROTI ZUNANJIM VPLIVOM

1.   ODPORNOST PROTI VODI IN UMAZANIJI

1.1   Preskus s potopitvijo v vodo

| 1.1.1 | Z odsevnih naprav se ne glede na to, ali so del žarometa ali ne, odstranijo vsi odstranljivi deli ter se za 10 minut potopijo v vodo pri temperaturi 50 ± 5 °C, pri čemer je najvišja točka zgornjega dela svetleče površine 20 mm pod gladino vode. Ta preskus se ponovi, potem ko se odsevna naprava zasuče za 180°, da je svetleča površina na dnu, medtem ko je njena hrbtna površina približno 20 mm pod gladino vode. Te optične enote se pod enakimi pogoji nato takoj potopijo v vodo pri temperaturi 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.1.1

Z odsevnih naprav se ne glede na to, ali so del žarometa ali ne, odstranijo vsi odstranljivi deli ter se za 10 minut potopijo v vodo pri temperaturi 50 ± 5 °C, pri čemer je najvišja točka zgornjega dela svetleče površine 20 mm pod gladino vode. Ta preskus se ponovi, potem ko se odsevna naprava zasuče za 180°, da je svetleča površina na dnu, medtem ko je njena hrbtna površina približno 20 mm pod gladino vode. Te optične enote se pod enakimi pogoji nato takoj potopijo v vodo pri temperaturi 25 ± 5 °C.

| 1.1.2 | Voda ne sme prodreti do odsevne površine odsevne optične enote. Če vizualni pregled jasno pokaže prisotnost vode, se šteje, da naprava ni uspešno opravila preskusa. |
| --- | --- |

1.1.2

Voda ne sme prodreti do odsevne površine odsevne optične enote. Če vizualni pregled jasno pokaže prisotnost vode, se šteje, da naprava ni uspešno opravila preskusa.

| 1.1.3 | Če vizualni pregled ne pokaže prisotnosti vode ali v primeru dvoma, se vrednost koeficienta svetilnosti (CIL) izmeri z metodo, opisano v odstavku 3.2 Priloge 6 ali odstavku 4.2 Priloge 14, potem ko je bila z zunanje površine odsevne naprave z rahlim stresanjem odstranjena odvečna voda. |
| --- | --- |

1.1.3

Če vizualni pregled ne pokaže prisotnosti vode ali v primeru dvoma, se vrednost koeficienta svetilnosti (CIL) izmeri z metodo, opisano v odstavku 3.2 Priloge 6 ali odstavku 4.2 Priloge 14, potem ko je bila z zunanje površine odsevne naprave z rahlim stresanjem odstranjena odvečna voda.

1.2   Nadomestni preskusni postopek za naprave razredov IB in IIIB

Kot nadomestna možnost se na zahtevo proizvajalca naslednji preskus (preskus odpornosti proti vlagi in prahu) uporabi namesto preskusa s potapljanjem, ki je določen v odstavku 1.1 zgoraj.

1.2.1   Preskus odpornosti proti vlagi

Preskus ocenjuje odpornost vzorčne naprave proti vlagi, ki nastane pri pršenju z vodo, ter določa zmožnost odvajanja vode pri napravah z odprtinami za odvajanje ali drugimi izpostavljenimi odprtinami v napravi.

1.2.1.1   Oprema za preskus s pršenjem z vodo

Uporabi se komora za pršenje z vodo z naslednjimi značilnostmi:

1.2.1.1.1   Komora

Komora je opremljena s šobo(-ami), ki zagotavlja(-jo) stalno stožčasto pršenje vode pod zadostnim kotom, da se vzorčna naprava popolnoma pokrije. Središčna linija šobe je usmerjena navzdol pod kotom 45° ± 5° na navpično os vrtljive preskusne plošče.

1.2.1.1.2   Vrtljiva preskusna plošča

Vrtljiva preskusna plošča ima premer najmanj 140 mm in se vrti okrog navpične osi v središču komore.

1.2.1.1.3   Stopnja pršenja

Stopnja pršenja vode na napravo je 2,5 (+1,6/–0) mm/min ter se meri z navpičnim valjastim zbiralnikom, postavljenim v središče navpične osi vrtljive preskusne plošče. Zbiralnik je visok 100 mm, pri čemer notranji premer znaša najmanj 140 mm.

1.2.1.2   Postopek preskusa s pršenjem z vodo

Na vzorčno napravo, pritrjeno na preskusno ogrodje z izmerjenim in zabeleženim začetnim koeficientom svetilnosti, prši voda:

1.2.1.2.1   Odprtine v napravi

Vse odprtine za odvajanje vode in druge odprtine ostanejo odprte. Kadar se uporabljajo odtoki, se ti preskusijo na napravi.

1.2.1.2.2   Hitrost vrtenja

Naprava se vrti okrog svoje navpične osi s hitrostjo 4,0 ± 0,5 min–1.

1.2.1.2.3   Če je odsevnik vključen v signalne ali svetlobne funkcije ali je združen z njimi, te funkcije delujejo pri napetosti modela v ciklu 5 min ON (vklop) (v utripajočem načinu, kadar je to primerno) ter 55 min OFF (izklop).

1.2.1.2.4   Trajanje preskusa

Preskus s pršenjem vode traja 12 ur (12 ciklov po 5/55 min).

1.2.1.2.5   Obdobje sušenja

Vrtenje in pršenje vode se izklopita, medtem ko ostane naprava 1 uro v komori z zaprtimi vrati, da se posuši.

1.2.1.2.6   Vrednotenje vzorca

Ob koncu sušenja. Opazuje se kopičenje vlage v notranjosti naprave. Oblikovati se ne sme noben bazenček stoječe vode, prav tako ta ne sme nastati zaradi udarjanja po napravi ali nagibanja naprave. Koeficient svetilnosti se meri z metodo, ki je določena v odstavku 3.2 Priloge 4, potem ko se zunanjost naprave osuši s suho bombažno krpo.

1.2.2   Preskus izpostavljenosti prahu

Ta preskus ocenjuje odpornost vzorčne naprave proti prahu, ki lahko močno vpliva na fotometrični rezultat odsevnika.

1.2.2.1   Oprema za preskus izpostavljenosti prahu

Spodnja oprema se uporablja za preskušanje izpostavljenosti prahu:

1.2.2.1.1   Komora za preskus izpostavljenosti prahu

Notranjost preskusne komore ima obliko kocke s stranicami od 0,9 do 1,5 m. Dno je v obliki lijaka, kar pripomore k nabiranju prahu. Notranja prostornina komore brez dna v obliki lijaka obsega največ 2 m3 in vsebuje od 3 do 5 kg preskusnega prahu. Komora ima funkcijo za tresenje preskusnega prahu s stisnjenim zrakom ali puhali, tako da se prah razprši po vsej komori.

1.2.2.1.2   Prah

Uporabljen preskusni prah je droben cementni prah v skladu s standardom ASTM C 150-84 (1).

1.2.2.2   Postopek preskusa izpostavljenosti prahu

Vzorčna naprava, pritrjena na preskusno ogrodje z izmerjenim in zabeleženim začetnim koeficientom svetilnosti, se izpostavi prahu:

1.2.2.2.1   Odprtine v napravi

Vse odprtine za odvajanje in druge odprtine ostanejo odprte. Kadar se uporabljajo odtoki, se ti preskusijo na napravi.

1.2.2.2.2   Izpostavljenost prahu

Pritrjena naprava se postavi v komoro za prah vsaj 150 mm stran od stene. Naprave dolžine več kot 600 mm se postavijo v vodoravni legi v središče preskusne komore. Preskusni prah se čim bolj pretrese z uporabo stisnjenega zraka ali puhala, in sicer za od 2 do 15 sekund s 15-minutnimi presledki v časovnem okviru 5 ur. Prah se lahko v premorih med tresenjem usede.

1.2.2.2.3   Vrednotenje izmerjenega vzorca

Ob koncu preskusa izpostavljenosti prahu se zunanjost naprave očisti in posuši s suho bombažno krpo, nato se izmeri koeficient svetilnosti po metodi, ki je določena v odstavku 3.2 Priloge 4.

2.   ODPORNOST PROTI KOROZIJI

| 2.1 | Odsevniki morajo biti izdelani tako, da ne glede na vplive vlage in korozije, ki so jim pri običajni uporabi izpostavljeni, ohranijo predpisane fotometrične in kolorimetrične značilnosti. Odpornost sprednje površine proti izgubi sijaja in varovalne plasti hrbtne površine proti obrabi se preverja, zlasti če je pomemben kovinski del dovzeten za poškodbe. |
| --- | --- |

2.1

Odsevniki morajo biti izdelani tako, da ne glede na vplive vlage in korozije, ki so jim pri običajni uporabi izpostavljeni, ohranijo predpisane fotometrične in kolorimetrične značilnosti. Odpornost sprednje površine proti izgubi sijaja in varovalne plasti hrbtne površine proti obrabi se preverja, zlasti če je pomemben kovinski del dovzeten za poškodbe.

| 2.2 | Z odsevne naprave ali svetilke, če ima naprava tudi svetilno funkcijo, se odstranijo vsi odstranljivi deli, naprava se nato za 50 ur izpostavi delovanju slane megle. Preskus traja dvakrat po 24 ur z dveurnim presledkom, med katerim se vzorec pusti, da se posuši. |
| --- | --- |

2.2

Z odsevne naprave ali svetilke, če ima naprava tudi svetilno funkcijo, se odstranijo vsi odstranljivi deli, naprava se nato za 50 ur izpostavi delovanju slane megle. Preskus traja dvakrat po 24 ur z dveurnim presledkom, med katerim se vzorec pusti, da se posuši.

| 2.3 | Slana megla se ustvari z razprševanjem solne raztopine pri temperaturi 35 ± 2 °C, pri čemer se za solno raztopino raztopi 20 ± 2 utežnih delov natrijevega klorida v 80 delih destilirane vode, ki lahko vsebuje največ 0,02 odstotka nečistoč. |
| --- | --- |

2.3

Slana megla se ustvari z razprševanjem solne raztopine pri temperaturi 35 ± 2 °C, pri čemer se za solno raztopino raztopi 20 ± 2 utežnih delov natrijevega klorida v 80 delih destilirane vode, ki lahko vsebuje največ 0,02 odstotka nečistoč.

| 2.4 | Takoj po končanem preskusu na vzorcu ne sme biti znakov čezmerne korozije, ki bi lahko škodovala učinkovitosti naprave. |
| --- | --- |

2.4

Takoj po končanem preskusu na vzorcu ne sme biti znakov čezmerne korozije, ki bi lahko škodovala učinkovitosti naprave.

3.   ODPORNOST PROTI GORIVOM

Zunanja površina odsevne naprave in zlasti svetleče površine se narahlo zdrgne z bombažno krpo, prepojeno z mešanico 70 % n-heptana in 30 % toluola. Po približno petih minutah se površina vidno pregleda. Na površini ne sme biti nobenih očitnih sprememb, dovoljene so le manjše razpoke.

4.   ODPORNOST PROTI MAZALNIM OLJEM

Zunanja površina odsevne naprave, zlasti svetleča površina, se narahlo zdrgne z bombažno krpo, prepojeno z mazivi z detergentskim učinkom. Po približno petih minutah je površina očiščena. Nato se izmeri koeficient svetilnosti (odstavek 3.2 Priloge 4 ali odstavek 4.2 Priloge 14).

5.   ODPORNOST DOSTOPNE HRBTNE STRANI ZRCALNIH ODSEVNIKOV

| 5.1 | Potem ko se hrbtna stran odsevne naprave skrtači s krtačo s ščetinami iz najlona, se na hrbtno stran za eno minuto položi bombažna krpa, namočena v mešanici, določeni v odstavku 3. Bombažna krpa se nato odstrani in se pusti, da se odsevna naprava posuši. |
| --- | --- |

5.1

Potem ko se hrbtna stran odsevne naprave skrtači s krtačo s ščetinami iz najlona, se na hrbtno stran za eno minuto položi bombažna krpa, namočena v mešanici, določeni v odstavku 3. Bombažna krpa se nato odstrani in se pusti, da se odsevna naprava posuši.

| 5.2 | Po končanem izparevanju se hrbtna stran še enkrat skrtači z isto krtačo z najlonskimi ščetinami. |
| --- | --- |

5.2

Po končanem izparevanju se hrbtna stran še enkrat skrtači z isto krtačo z najlonskimi ščetinami.

| 5.3 | Nato se izmeri koeficient svetilnosti (odstavek 3.2. Priloge 4 ali odstavek 4.2 Priloge 14), potem ko se celotna površina zrcalne hrbtne strani prekrije s črnilom. |
| --- | --- |

5.3

Nato se izmeri koeficient svetilnosti (odstavek 3.2. Priloge 4 ali odstavek 4.2 Priloge 14), potem ko se celotna površina zrcalne hrbtne strani prekrije s črnilom.

---

(1)  Ameriško združenje za testiranje in materiale.

---

PRILOGA 9

OBSTOJNOST OPTIČNIH ZNAČILNOSTI ODSEVNIH NAPRAV (1) PRI STARANJU

| 1. | Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost optičnih značilnosti tipa odsevne naprave, ki se uporablja, pri staranju. |
| --- | --- |

1.

Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost optičnih značilnosti tipa odsevne naprave, ki se uporablja, pri staranju.

| 2. | Pristojni organi držav, ki niso podelile homologacije naprave, lahko opravijo enake preskuse na svojem ozemlju. Če se pri tipu odsevne naprave, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, odvzete sestavne dele za pregled z zahtevo za mnenje. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi držav, ki niso podelile homologacije naprave, lahko opravijo enake preskuse na svojem ozemlju. Če se pri tipu odsevne naprave, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, odvzete sestavne dele za pregled z zahtevo za mnenje.

| 3. | Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa odsevne naprave, ki se uporablja, razlaga v skladu z namenom iz odstavka 6.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.

Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa odsevne naprave, ki se uporablja, razlaga v skladu z namenom iz odstavka 6.1 tega pravilnika.

---

(1)  Ne glede na pomembnost preskusov za preverjanje obstojnosti optičnih značilnosti odsevnih naprav pri staranju zdaj te obstojnosti še ni mogoče oceniti z laboratorijskimi preskusi z omejenim trajanjem.

---

PRILOGA 10

ODPORNOST PROTI TOPLOTI

| 1. | Odsevna naprava se v suhem okolju 48 ur nepretrgano izpostavi temperaturi 65 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Odsevna naprava se v suhem okolju 48 ur nepretrgano izpostavi temperaturi 65 ± 2 °C.

| 2. | Po opravljenem preskusu na odsevni napravi, zlasti na optičnih enotah, ne smejo biti vidne deformacije ali razpoke. |
| --- | --- |

2.

Po opravljenem preskusu na odsevni napravi, zlasti na optičnih enotah, ne smejo biti vidne deformacije ali razpoke.

---

PRILOGA 11

OBSTOJNOST BARVE (1)

| 1. | Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost barve tipa odsevne naprave, ki se uporablja. |
| --- | --- |

1.

Organ, ki je podelil homologacijo, ima pravico preveriti obstojnost barve tipa odsevne naprave, ki se uporablja.

| 2. | Pristojni organi držav, ki niso podelile homologacije naprave, lahko opravijo podobne preskuse na svojem ozemlju. Če se pri tipu odsevne naprave, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, odstranjene sestavne dele za pregled z zahtevo za mnenje. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi držav, ki niso podelile homologacije naprave, lahko opravijo podobne preskuse na svojem ozemlju. Če se pri tipu odsevne naprave, ki se uporablja, pojavi sistematična napaka, navedeni organi pošljejo organu, ki je podelil homologacijo, odstranjene sestavne dele za pregled z zahtevo za mnenje.

| 3. | Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa odsevne naprave, ki se uporablja, razlaga v skladu z namenom iz odstavka 9.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.

Če ni dodatnih meril, se pojem „sistematična napaka“ tipa odsevne naprave, ki se uporablja, razlaga v skladu z namenom iz odstavka 9.1 tega pravilnika.

---

(1)  Ne glede na pomen preskusov za preverjanje obstojnosti barve odsevnih naprav zdaj te obstojnosti barve še ni mogoče oceniti na podlagi laboratorijskih preskusov z omejenim trajanjem.

---

PRILOGA 12

ČASOVNO ZAPOREDJE PRESKUSOV

| Številka priloge | Številka odstavka (1) | PRESKUSI | VZORCI |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| – | 6 | Splošne specifikacije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | – | Oblike in mere: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | – | Toplota: | 48 ur pri 65 ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizualni pregled odstopanja | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | – | Kolorimetrija: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | x | | | | | | | | |
| 7 | – | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | 3 | Popolna fotometrija | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 1 | Voda: | 10 min. v običajni legi | | | | | | | x | x | | |
| 10 min. v obrnjeni legi | | | | | | | x | x | | |
| vizualni pregled | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrija: vizualni pregled | | | | | | | x | x | | |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 3 | Motorna goriva: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| vizualni pregled | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 4 | Olja: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| vizualni pregled | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrija: vizualni pregled | | | | | | | | | | |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 2 | Korozija: | 24 ur | | | | | x | x | | | | |
| dveurni interval | | | | | x | x | | | | |
| 24 ur | | | | | x | x | | | | |
| vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5 | Hrbtna stran: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrija: vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 9 | – | Obstojnost pri staranju | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrija: | Vizualni pregled ali | | | | | | | | | | |
| trikromatske koordinate | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 11 | – | Obstojnost barve | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Kolorimetrija: | Vizualni pregled ali | | | | | | | | | | |
| trikromatske koordinate | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 4 | 2 | Odlaganje vzorcev pri upravi | | | x | x | | | | | | |

Številka priloge

Številka odstavka (1)

PRESKUSI

VZORCI

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

–

6

Splošne specifikacije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

–

Oblike in mere: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

–

Toplota:

48 ur pri 65 ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizualni pregled odstopanja

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

–

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

7

–

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

3

Popolna fotometrija

x

x

8

1

Voda:

10 min. v običajni legi

x

x

10 min. v obrnjeni legi

x

x

vizualni pregled

x

x

4

3.1

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

x

4

3.2

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

8

3

Motorna goriva:

5 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

8

4

Olja:

5 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

4

3.1

Kolorimetrija: vizualni pregled

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

x

4

3.2

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

8

2

Korozija:

24 ur

x

x

dveurni interval

x

x

24 ur

x

x

vizualni pregled

x

x

8

5

Hrbtna stran:

1 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

4

3.1

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

x

4

3.2

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

9

–

Obstojnost pri staranju

4

3.1

Kolorimetrija:

Vizualni pregled ali

trikromatske koordinate

4

3.2

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

11

–

Obstojnost barve

4

3.1

Kolorimetrija:

Vizualni pregled ali

trikromatske koordinate

4

3.2

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

4

2

Odlaganje vzorcev pri upravi

x

x

---

(1)  Pravilnika.

---

PRILOGA 13

ODPORNOST PROTI UDARCEM – RAZRED IVA

| 1. | Odsevna naprava se vgradi na način, ki je podoben načinu vgradnje na vozilo, vendar morajo biti leče postavljene vodoravno in biti usmerjene navzgor. |
| --- | --- |

1.

Odsevna naprava se vgradi na način, ki je podoben načinu vgradnje na vozilo, vendar morajo biti leče postavljene vodoravno in biti usmerjene navzgor.

| 2. | Z višine 0,76 m enkrat spustite trdno jekleno kroglico s premerom 13 mm navpično na osrednji del leče. Kroglico lahko usmerjate, vendar je ne smete omejevati pri prostem padanju. |
| --- | --- |

2.

Z višine 0,76 m enkrat spustite trdno jekleno kroglico s premerom 13 mm navpično na osrednji del leče. Kroglico lahko usmerjate, vendar je ne smete omejevati pri prostem padanju.

| 3. | Kadar se odsevna naprava po tej metodi preskusi pri sobni temperaturi, leče ne počijo. |
| --- | --- |

3.

Kadar se odsevna naprava po tej metodi preskusi pri sobni temperaturi, leče ne počijo.

---

PRILOGA 14

PRESKUSNI POSTOPEK – RAZRED IVA

| 1. | Vlagatelj predloži za homologacijo deset vzorcev, ki se preskusijo po časovnem vrstnem redu, navedenem v Prilogi 15. |
| --- | --- |

1.

Vlagatelj predloži za homologacijo deset vzorcev, ki se preskusijo po časovnem vrstnem redu, navedenem v Prilogi 15.

| 2. | Po preverjanju skladnosti s specifikacijami iz odstavkov 6.1 do 6.5 ter specifikacijami glede oblike in mer (Priloga 5) se na desetih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti (Priloga 10), eno uro po tem preskusu pa se preverijo njihove kolorimetrične značilnosti (Priloga 6) in koeficient svetilnosti (Priloga 7) za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legah, ki so opredeljene v Prilogi 7. Nato se na dveh odsevnih napravah, ki sta pokazali najmanjšo oziroma največjo vrednost, opravi celoten preskus, kot je prikazano v Prilogi 7. Ta dva vzorca laboratoriji obdržijo za dodatne preskuse, ki bi bili lahko potrebni. |
| --- | --- |

2.

Po preverjanju skladnosti s specifikacijami iz odstavkov 6.1 do 6.5 ter specifikacijami glede oblike in mer (Priloga 5) se na desetih vzorcih opravi preskus odpornosti proti toploti (Priloga 10), eno uro po tem preskusu pa se preverijo njihove kolorimetrične značilnosti (Priloga 6) in koeficient svetilnosti (Priloga 7) za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legah, ki so opredeljene v Prilogi 7. Nato se na dveh odsevnih napravah, ki sta pokazali najmanjšo oziroma največjo vrednost, opravi celoten preskus, kot je prikazano v Prilogi 7. Ta dva vzorca laboratoriji obdržijo za dodatne preskuse, ki bi bili lahko potrebni.

| 3. | Od preostalih osmih vzorcev se naključno izberejo štirje in se razdelijo v dve skupini po dva vzorca.
  Prva skupina:
  Na obeh vzorcih se zaporedno opravi preskus neprepustnosti za vodo (odstavek 1 Priloge 8) ter nato, če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, preskus odpornosti proti gorivom in mazivom (odstavka 3 in 4 Priloge 8).
  Druga skupina:
  Na obeh vzorcih se, če je to potrebno, opravi preskus korozije (odstavek 2 Priloge 8) in nato preskus odpornosti hrbtne površine odsevne naprave proti obrabi (odstavek 5 Priloge 8). Na obeh vzorcih se opravi preskus odpornosti proti udarcem (Priloga 13). |
| --- | --- |

3.

Od preostalih osmih vzorcev se naključno izberejo štirje in se razdelijo v dve skupini po dva vzorca.

Prva skupina:

Na obeh vzorcih se zaporedno opravi preskus neprepustnosti za vodo (odstavek 1 Priloge 8) ter nato, če je rezultat tega preskusa zadovoljiv, preskus odpornosti proti gorivom in mazivom (odstavka 3 in 4 Priloge 8).

Druga skupina:

Na obeh vzorcih se, če je to potrebno, opravi preskus korozije (odstavek 2 Priloge 8) in nato preskus odpornosti hrbtne površine odsevne naprave proti obrabi (odstavek 5 Priloge 8). Na obeh vzorcih se opravi preskus odpornosti proti udarcem (Priloga 13).

| 4. | Po preskusih iz zgornjega odstavka morajo odsevne naprave iz vsake skupine imeti: |
| --- | --- |

4.

Po preskusih iz zgornjega odstavka morajo odsevne naprave iz vsake skupine imeti:

| 4.1 | barvo, ki ustreza zahtevam iz Priloge 6. Ta se preveri po kvalitativnem postopku, v primeru dvoma pa potrdi po kvantitativnem postopku; |
| --- | --- |

4.1

barvo, ki ustreza zahtevam iz Priloge 6. Ta se preveri po kvalitativnem postopku, v primeru dvoma pa potrdi po kvantitativnem postopku;

| 4.2 | koeficient svetilnosti, ki ustreza zahtevam iz Priloge 7. Preverjanje se opravi le za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legah, ki so določene v Prilogi 7. |
| --- | --- |

4.2

koeficient svetilnosti, ki ustreza zahtevam iz Priloge 7. Preverjanje se opravi le za kot odmika 20′ in vpadni kot V = H = 0° ali, če je potrebno, v legah, ki so določene v Prilogi 7.

| 5. | Štiri preostale vzorce je mogoče uporabiti, če je to potrebno, za katere koli druge namene. |
| --- | --- |

5.

Štiri preostale vzorce je mogoče uporabiti, če je to potrebno, za katere koli druge namene.

---

PRILOGA 15

ČASOVNO ZAPOREDJE PRESKUSOV ZA RAZRED IVA

| Številka priloge | Številka odstavka (1) | PRESKUSI | VZORCI |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| – | 6 | Splošne specifikacije: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | – | Oblika in mere: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | – | Toplota: | 48 ur pri 65 ± 20 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Vizualni pregled odstopanja | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | – | Kolorimetrija: vizualni pregled | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | x | | | | | | | | |
| 7 | – | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | – | Popolna fotometrija | x | x | | | | | | | | |
| 8 | 1 | Voda: | 10 min. v običajni legi | | | x | x | | | | | | |
| 10 min. v obrnjeni legi | | | x | x | | | | | | |
| vizualni pregled | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 3 | Motorna goriva: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| vizualni pregled | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 4 | Olja: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| vizualni pregled | | | x | x | | | | | | |
| 6 | – | Kolorimetrija: vizualni pregled | | | x | x | | | | | | |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | | x | x | | | | | | |
| 7 | – | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 2 | Korozija: | 24 ur | | | | | x | x | | | | |
| dveurni interval | | | | | x | x | | | | |
| 24 ur | | | | | x | x | | | | |
| vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5 | Hrbtna stran: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| 13 | – | Udarec | | | | | | x | x | | | | |
| vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| 6 | – | Kolorimetrija: vizualni pregled | | | | | x | x | | | | |
| Trikromatske koordinate v primeru dvoma | | | | | x | x | | | | |
| 7 | – | Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 14 | 2 | Odlaganje vzorcev pri upravi | x | x | | | | | | | | |

Številka priloge

Številka odstavka (1)

PRESKUSI

VZORCI

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

–

6

Splošne specifikacije: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

–

Oblika in mere: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

–

Toplota:

48 ur pri 65 ± 20 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Vizualni pregled odstopanja

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

–

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

7

–

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

–

Popolna fotometrija

x

x

8

1

Voda:

10 min. v običajni legi

x

x

10 min. v obrnjeni legi

x

x

vizualni pregled

x

x

8

3

Motorna goriva:

5 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

8

4

Olja:

5 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

6

–

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

x

7

–

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

8

2

Korozija:

24 ur

x

x

dveurni interval

x

x

24 ur

x

x

vizualni pregled

x

x

8

5

Hrbtna stran:

1 min.

x

x

vizualni pregled

x

x

13

–

Udarec

x

x

vizualni pregled

x

x

6

–

Kolorimetrija: vizualni pregled

x

x

Trikromatske koordinate v primeru dvoma

x

x

7

–

Fotometrija: omejena na 20' in V = H = 0°

x

x

14

2

Odlaganje vzorcev pri upravi

x

x

---

(1)  Pravilnika.

---

PRILOGA 16

PRESKUSNI POSTOPEK ZA NAPRAVE RAZREDOV IB IN IIIB

Odsevne naprave razredov IB in IIIB se preskusijo v skladu s preskusnimi postopki iz Priloge 4 po časovnem zaporedju preskusov iz Priloge 12, razen preskusa v skladu z odstavkom 1 Priloge 8, ki se lahko za naprave razredov IB in IIIB nadomesti s preskusom, določenim v odstavku 1.2 Priloge 8.

---

PRILOGA 17

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | Glede fotometričnega delovanja se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih odsevnikov nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od minimalnih vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2

Glede fotometričnega delovanja se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih odsevnikov nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od minimalnih vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.3 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA

Za vsak tip odsevnika imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične in kolorimetrične značilnosti ter preskus neprepustnosti za vodo.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz Pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz Pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci odsevnikov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto odsevnikov istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Fotometrične meritve za najmanjše vrednosti se opravijo na točkah vzorčenega odsevnika in kromatskih koordinatah, določenih v Pravilniku.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 8.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru v skladu s Prilogo 18 (prvo vzorčenje) 0,95.

---

PRILOGA 18

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE S STRANI INŠPEKTORJA

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | Glede fotometričnega delovanja se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih odsevnikov: |
| --- | --- |

1.2

Glede fotometričnega delovanja se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih odsevnikov:

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od minimalnih vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od minimalnih vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Pri tem se ne upoštevajo odsevniki z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.2.2

Pri tem se ne upoštevajo odsevniki z očitnimi okvarami.

| 1.3 | Upoštevajo se kromatske koordinate. |
| --- | --- |

1.3

Upoštevajo se kromatske koordinate.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje odsevniki. Prvi vzorec dveh odsevnikov je označen kot A, drugi vzorec dveh odsevnikov je označen kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov neugodno: |
| --- | --- |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov neugodno:

| 2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | en odsevnik | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| A2: | oba odsevnika več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec B | |

2.1.1.1

vzorec A

A1:

en odsevnik

0 odstotkov

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

A2:

oba odsevnika več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec B

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B1: | oba odsevnika | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.1.2

vzorec B

B1:

oba odsevnika

0 odstotkov

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov: |
| --- | --- |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov:

| 2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot20 odstotkov | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot 30 odstotkov | 30 odstotkov |

2.2.1.1

vzorec A

A3:

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik več kot20 odstotkov

20 odstotkov

vendar ne več kot 30 odstotkov

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot0 odstotkov | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| B3: | v primeru A2: | |
| en odsevnik | 0 odstotkov |
| en odsevnik več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2:

en odsevnik več kot0 odstotkov

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

B3:

v primeru A2:

en odsevnik

0 odstotkov

en odsevnik več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 9, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnika:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot | 30 odstotkov |
| A5: | oba odsevnika več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik več kot

30 odstotkov

A5:

oba odsevnika več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en odsevnik več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2: | |
| oba odsevnika več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2: | |
| en odsevnik | 0 odstotkov |
| en odsevnik več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2:

en odsevnik več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2:

oba odsevnika več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2:

en odsevnik

0 odstotkov

en odsevnik več kot

30 odstotkov

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se med izdelki, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh odsevnikov, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh odsevnikov.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov: |
| --- | --- |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov:

| 3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | en odsevnik | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | oba odsevnika več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec D | |

3.1.1.1

vzorec C

C1:

en odsevnik

0 odstotkov

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

C2:

oba odsevnika več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| oba odsevnika | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2:

oba odsevnika

0 odstotkov

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov: |
| --- | --- |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost odsevnikov iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnikov:

| 3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2:

en odsevnik več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 9, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti odsevnika:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | en odsevnik ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik več kot | 20 odstotkov |
| C4: | oba odsevnika več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

en odsevnik ne več kot

20 odstotkov

en odsevnik več kot

20 odstotkov

C4:

oba odsevnika več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| en odsevnik 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| en odsevnik več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2:

en odsevnik 0 ali več kot

0 odstotkov

en odsevnik več kot

20 odstotkov

4.   ODPORNOST PROTI PREPUSTNOSTI ZA VODO

Za preverjanje odpornosti proti prepustnosti vode se uporabi naslednji postopek:

eden od odsevnikov iz vzorca A se po postopku vzorčenja s slike 1 te priloge preskusi v skladu s postopkom, opisanim v odstavku 1 Priloge 8, ter v skladu s postopkom iz odstavka 3 Priloge 14 za odsevnike razreda IVA.

Odsevniki so sprejemljivi, če je preskus uspešno opravljen.

Vendar če preskus na vzorcu A ni ustrezen, se na obeh odsevnikih vzorca B opravi isti postopek in oba uspešno opravita preskus.

Slika 1

Image

---

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 31/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 31/35

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 4 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo naprav za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Revizija 2 – Sprememba 3

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 14 k izvirni različici Pravilnika – datum veljavnosti: 15. oktober 2008

KAZALO

PRAVILNIK

| 0. | Področje uporabe |
| --- | --- |

0.

| 1. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Barva svetlobe |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vpadni kot |
| --- | --- |

7.

| 8. | Postopek merjenja |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fotometrične značilnosti |
| --- | --- |

9.

| 10. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončna prekinitev proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

14.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Točke meritve za preskus |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Najmanjše polje vidljivosti površine, ki jo je treba osvetliti |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Fotometrične meritve svetilk, opremljenih z več svetlobnimi viri |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja |
| --- | --- |

Priloga 7 –

0.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za svetilke za zadnje registrske tablice za vozila kategorij M, N, O in T (1).

1.   OPREDELITVE POJMOV

V tem pravilniku:

| 1.1 | „Svetilka za zadnjo registrsko tablico“ pomeni napravo za osvetlitev zadnjih registrskih tablic, v nadaljnjem besedilu „naprava za osvetlitev“, ki osvetljuje zadnjo registrsko tablico z odsevanjem. Za homologacijo te naprave je določena osvetlitev prostora, na katerega bo nameščena tablica. |
| --- | --- |

1.1

„Svetilka za zadnjo registrsko tablico“ pomeni napravo za osvetlitev zadnjih registrskih tablic, v nadaljnjem besedilu „naprava za osvetlitev“, ki osvetljuje zadnjo registrsko tablico z odsevanjem. Za homologacijo te naprave je določena osvetlitev prostora, na katerega bo nameščena tablica.

| 1.2 | Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

1.2

Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa.

| 1.3 | „Svetilka za zadnjo registrsko tablico različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:






  (a) | tovarniška ali blagovna znamka; |
| --- | --- | --- |

1.3

„Svetilka za zadnjo registrsko tablico različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:

(a)

tovarniška ali blagovna znamka;

| (b) | značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, kot razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.). |
| --- | --- |

(b)

značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, kot razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.).

| 1.4 | Sklicevanja iz tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

1.4

Sklicevanja iz tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.

2.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Ta določi, ali je naprava namenjena za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm), visoke tablice (340 × 240 mm), tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (120 × 165 mm) ali kakršno koli kombinacijo teh tablic. Na podlagi odločitve vlagatelja se tudi določi, ali je napravo mogoče pritrditi v več kot eno lego ali v več leg glede na prostor, ki ga bo zavzemala ta registrska tablica; vlagatelj te različne lege navede v sporočilu. Glede na posamezen tip se jim priloži naslednje:

| (a) | dovolj podrobne risbe (v treh izvodih), da se omogoči določitev tipa in se geometrično prikaže lega, v katero je treba pritrditi napravo za osvetlitev glede na prostor, ki ga zaseda registrska tablica, ter zunanji rob ustrezno osvetljene površine. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake; |
| --- | --- |

(a)

dovolj podrobne risbe (v treh izvodih), da se omogoči določitev tipa in se geometrično prikaže lega, v katero je treba pritrditi napravo za osvetlitev glede na prostor, ki ga zaseda registrska tablica, ter zunanji rob ustrezno osvetljene površine. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake;

| (b) | kratek tehnični opis, ki navaja, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, zlasti:






  (i) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kratek tehnični opis, ki navaja, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, zlasti:

(i)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; in/ali

| (ii) | identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira (2); |
| --- | --- |

(ii)

identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira (2);

| (c) | dva vzorca, opremljena s priporočeno žarnico oziroma žarnicami. |
| --- | --- |

(c)

dva vzorca, opremljena s priporočeno žarnico oziroma žarnicami.

3.   OZNAKE

Naprave za osvetlitev, predložene za homologacijo, morajo imeti:

| 3.1 | tovarniško ali blagovno znamko izdelovalca ali proizvajalca naprave za osvetlitev; |
| --- | --- |

3.1

tovarniško ali blagovno znamko izdelovalca ali proizvajalca naprave za osvetlitev;

| 3.2 | dovolj veliko površino za homologacijsko oznako; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj; |
| --- | --- |

3.2

dovolj veliko površino za homologacijsko oznako; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj;

| 3.3 | v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali modulom svetlobnega vira oznako ocenjene napetosti iz razpona napetosti in ocenjene vatne moči; |
| --- | --- |

3.3

v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali modulom svetlobnega vira oznako ocenjene napetosti iz razpona napetosti in ocenjene vatne moči;

| 3.4 | razen svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri mora imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:






  (a) | kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, in/ali |
| --- | --- | --- |

3.4

razen svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri mora imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:

(a)

kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, in/ali

| (b) | identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;

| 3.5 | pri svetilkah z modulom svetlobnega vira ima modul svetlobnega vira: |
| --- | --- |

3.5

pri svetilkah z modulom svetlobnega vira ima modul svetlobnega vira:

| 3.5.1 | tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna; |
| --- | --- |

3.5.1

tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;

| 3.5.2 | posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska koda vključuje začetne črke „MD“ za „MODUL“, ki jim sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.4.1 spodaj, če se uporabljajo neenaki moduli svetlobnih virov, jim sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj.
  Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar sta obe oznaki od istega vlagatelja: |
| --- | --- |

3.5.2

posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska koda vključuje začetne črke „MD“ za „MODUL“, ki jim sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.4.1 spodaj, če se uporabljajo neenaki moduli svetlobnih virov, jim sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj.

Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar sta obe oznaki od istega vlagatelja:

| 3.5.3 | oznaka ocenjene napetosti in ocenjene vatne moči. |
| --- | --- |

3.5.3

oznaka ocenjene napetosti in ocenjene vatne moči.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če dva vzorca tipa naprave za osvetlitev, predložena v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če dva vzorca tipa naprave za osvetlitev, predložena v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 4.2 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne more dodeliti te številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja. |
| --- | --- |

4.2

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne more dodeliti te številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za osvetljevanje v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za osvetljevanje v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 4.4 | Vsaka naprava za osvetljevanje, ki ustreza homologiranemu tipu iz tega pravilnika, ima poleg oznak iz odstavkov 3(a) in 3(c) zgoraj mednarodno homologacijsko oznako v skladu s Prilogo 1, sestavljeno iz: |
| --- | --- |

4.4

Vsaka naprava za osvetljevanje, ki ustreza homologiranemu tipu iz tega pravilnika, ima poleg oznak iz odstavkov 3(a) in 3(c) zgoraj mednarodno homologacijsko oznako v skladu s Prilogo 1, sestavljeno iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji identifikacijska številka države, ki je podelila homologacijo (3); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji identifikacijska številka države, ki je podelila homologacijo (3);

| 4.4.2 | številke homologacije v bližini kroga; |
| --- | --- |

4.4.2

številke homologacije v bližini kroga;

| 4.4.3 | naslednjega dodatnega simbola: črka „L“; |
| --- | --- |

4.4.3

naslednjega dodatnega simbola: črka „L“;

| 4.4.4 | prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola L. |
| --- | --- |

4.4.4

prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola L.

| 4.5 | Oznaka in simboli iz odstavkov 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 so neizbrisni in jasno čitljivi, tudi ko se naprava za osvetljevanje vgradi na vozilo. |
| --- | --- |

4.5

Oznaka in simboli iz odstavkov 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 so neizbrisni in jasno čitljivi, tudi ko se naprava za osvetljevanje vgradi na vozilo.

| 4.6 | Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. |
| --- | --- |

4.6

Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.

| 4.6.1 | Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če: |
| --- | --- |

4.6.1

Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:

| 4.6.1.1 | je vidna po vgradnji svetilke; |
| --- | --- |

4.6.1.1

je vidna po vgradnji svetilke;

| 4.6.1.2 | ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako. |
| --- | --- |

4.6.1.2

ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.

| 4.6.2 | Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi: |
| --- | --- |

4.6.2

Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:

| 4.6.2.1 | ali na ustrezni svetleči površini |
| --- | --- |

4.6.2.1

ali na ustrezni svetleči površini

| 4.6.2.2 | ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri mogoče primere iz Priloge 1). |
| --- | --- |

4.6.2.2

ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri mogoče primere iz Priloge 1).

| 4.6.3 | Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila dodeljena homologacija. |
| --- | --- |

4.6.3

Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila dodeljena homologacija.

| 4.6.4 | Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.4

Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.

| 4.6.5 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru je oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se vrata odprejo. |
| --- | --- |

4.6.5

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru je oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se vrata odprejo.

| 4.7 | Priloga 1 navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli. |
| --- | --- |

4.7

Priloga 1 navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.

5.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

Vsaka naprava izpolnjuje določbe odstavka 9 (4).

| 5.1 | Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic so izdelane tako, da bo celotna površina tablice vidna znotraj kotov iz Priloge 4. |
| --- | --- |

5.1

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic so izdelane tako, da bo celotna površina tablice vidna znotraj kotov iz Priloge 4.

| 5.2 | Vse meritve se opravijo na standardni žarnici z žarilno nitko kategorije, ki jo predpiše proizvajalec, pri čemer se napajalna napetost ureja tako, da ustvarja referenčni svetlobni tok. Vse meritve na napravah z nezamenljivimi svetlobnimi viri se opravijo pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V. |
| --- | --- |

5.2

Vse meritve se opravijo na standardni žarnici z žarilno nitko kategorije, ki jo predpiše proizvajalec, pri čemer se napajalna napetost ureja tako, da ustvarja referenčni svetlobni tok. Vse meritve na napravah z nezamenljivimi svetlobnimi viri se opravijo pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V.

| 5.3 | Pri svetlobnih virih, za katere je zagotovljena posebna oskrba z električno energijo, se zgoraj omenjena preskusna napetost uporabi pri vhodnih terminalih te oskrbe z električno energijo. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva posebno oskrbo z električno energijo, ki je potrebna za oskrbovanje svetlobnih virov. |
| --- | --- |

5.3

Pri svetlobnih virih, za katere je zagotovljena posebna oskrba z električno energijo, se zgoraj omenjena preskusna napetost uporabi pri vhodnih terminalih te oskrbe z električno energijo. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva posebno oskrbo z električno energijo, ki je potrebna za oskrbovanje svetlobnih virov.

| 5.4 | Za vsako napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, so vrednosti osvetlitve, izmerjene po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z minimalnimi zahtevami.
  Razporeditev osvetlitve po eni minuti delovanja je mogoče izračunati tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi osvetlitve, izmerjenimi po eni minuti in po 30 minutah delovanja. |
| --- | --- |

5.4

Za vsako napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, so vrednosti osvetlitve, izmerjene po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z minimalnimi zahtevami.

Razporeditev osvetlitve po eni minuti delovanja je mogoče izračunati tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi osvetlitve, izmerjenimi po eni minuti in po 30 minutah delovanja.

| 5.5 | V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali: |
| --- | --- |

5.5

V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:

| 5.5.1 | je zasnova modula za svetlobni vir takšna, da:






  (a) | je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določeno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem; |
| --- | --- | --- |

5.5.1

je zasnova modula za svetlobni vir takšna, da:

(a)

je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določeno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem;

| (b) | če se uporablja več kot en modul svetlobnega vira v ohišju naprave, modulov svetlobnega vira, ki imajo različne značilnosti, ni mogoče zamenjati v istem ohišju svetilke. |
| --- | --- |

(b)

če se uporablja več kot en modul svetlobnega vira v ohišju naprave, modulov svetlobnega vira, ki imajo različne značilnosti, ni mogoče zamenjati v istem ohišju svetilke.

| 5.5.2 | Modul za svetlobni vir je takšen, da ne dopušča sprememb. |
| --- | --- |

5.5.2

Modul za svetlobni vir je takšen, da ne dopušča sprememb.

| 5.6 | Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko: |
| --- | --- |

5.6

Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:

| 5.6.1 | Vsaka kategorija ali kategorije žarnic z žarilno nitko, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37, se lahko uporabi, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih izjem. |
| --- | --- |

5.6.1

Vsaka kategorija ali kategorije žarnic z žarilno nitko, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37, se lahko uporabi, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih izjem.

| 5.6.2 | Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnice z žarilno nitko pritrditi le v pravilno lego. |
| --- | --- |

5.6.2

Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnice z žarilno nitko pritrditi le v pravilno lego.

| 5.6.3 | Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko. |
| --- | --- |

5.6.3

Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.

6.   BARVA SVETLOBE

Svetloba uporabljene žarnice v napravi za osvetlitev mora biti dovolj brezbarvna, da ne povzroča nobene občutne spremembe v barvi registrske tablice.

7.   POJAVNOST SVETLOBE

Proizvajalec naprave za osvetlitev določi eno ali več leg ali območje leg, v katere se pritrdi naprava glede na prostor za registrsko tablico; kadar se svetilka postavi v lego, ki jo določi proizvajalec, vpadni kot svetlobe na površino tablice na nobeni točki površine, ki mora biti osvetljena, ne preseže 82°, pri čemer se ta kot meri z roba osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice. V primeru več kot ene naprave za osvetlitev zgoraj omenjena zahteva velja le za del tablice, ki naj bi ga osvetljevala zadevna naprava.

Kadar ima naprava en zunanji rob osvetljene površine, ki je vzporeden s površino registrske tablice, je skrajni rob osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice, srednja točka roba osvetljene površine, ki je vzporeden na tablico in je najbolj oddaljen od površine tablice.

Naprava mora biti zasnovana tako, da ne oddaja nobene svetlobe neposredno na hrbtni del, razen rdeče luči, če je naprava kombinirana ali združena z zadnjo lučjo.

8.   POSTOPEK MERJENJA

Meritve svetilnosti se opravijo na brezbarvni površini, po kateri se razprši svetloba, z znanim količnikom razpršenega odboja svetlobe (5). Brezbarvna površina, po kateri se svetloba razprši, ima mere registrske tablice ali mere, ki presegajo eno merilno točko. Njeno središče se namesti v središče leg merilnih točk.

Ta brezbarvna površina, po kateri se razprši svetloba, se namesti v lego, v kateri je navadno registrska tablica, ter 2 mm pred njenim nosilcem.

Meritve svetilnosti se opravijo pravokotno na brezbarvno površino, po kateri se razprši svetloba, z dovoljenim odstopanjem 5° v vsako smer na točkah, ki so prikazane v Prilogi 3 k temu pravilniku, pri čemer vsaka točka predstavlja krožno površino s premerom 25 mm. Izmerjena svetilnost se popravi za količnik razpršenega odboja svetlobe 1,0.

9.   FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI

Na vsaki merilni točki, prikazani v Prilogi 3, je svetilnost B vsaj enaka 2,5 cd/m2.

Naklon svetilnosti med vrednostmi B1 in B2, izmerjen na katerih koli dveh točkah 1 in 2, izbranih med zgoraj omenjenimi točkami, ne presega 2 × Bo/cm, pri čemer je Bo minimalna svetilnost, izmerjena na različnih točkah, to je:

Image

10.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 10.1 | Naprave za osvetljevanje zadnje registrske tablice (v nadaljnjem besedilu naprave), homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5, 6 in 9 zgoraj. Če je potrebna več kot ena naprava, potem v spodnjem besedilu naprava pomeni sklop naprav. |
| --- | --- |

10.1

Naprave za osvetljevanje zadnje registrske tablice (v nadaljnjem besedilu naprave), homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5, 6 in 9 zgoraj. Če je potrebna več kot ena naprava, potem v spodnjem besedilu naprava pomeni sklop naprav.

| 10.2 | Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku so izpolnjene. |
| --- | --- |

10.2

Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku so izpolnjene.

| 10.3 | Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene. |
| --- | --- |

10.3

Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene.

| 10.4 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

10.4

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.

11.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Homologacija, ki se podeli za tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjih odstavkov. |
| --- | --- |

11.1

Homologacija, ki se podeli za tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjih odstavkov.

| 11.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

12.   DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

13.   PREHODNE DOLOČBE

| 13.1 | Naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice, ki nima žarnic z žarilno nitko. |
| --- | --- |

13.1

Naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice, ki nima žarnic z žarilno nitko.

| 13.1.1 | Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8. |
| --- | --- |

13.1.1

Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.

| 13.1.2 | Po 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8 podelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije le, če tip naprave, ki je opisana v odstavku 13.1 zgoraj, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8. |
| --- | --- |

13.1.2

Po 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8 podelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije le, če tip naprave, ki je opisana v odstavku 13.1 zgoraj, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.

| 13.1.3 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.1.3

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 13.1.4 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8. |
| --- | --- |

13.1.4

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.

| 13.2 | Pritrditev naprav za osvetlitev zadnjega dela registrske tablice, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, na vozilo. |
| --- | --- |

13.2

Pritrditev naprav za osvetlitev zadnjega dela registrske tablice, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, na vozilo.

| 13.2.1 | Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne prepove pritrditve naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj in homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na vozilo. |
| --- | --- |

13.2.1

Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne prepove pritrditve naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj in homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na vozilo.

| 13.2.2 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8. |
| --- | --- |

13.2.2

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.

| 13.2.3 | Po preteku obdobja 48 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, za katero je bila podeljena homologacija tipa ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.2.3

Po preteku obdobja 48 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, za katero je bila podeljena homologacija tipa ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.

| 13.2.4 | Po preteku obdobja 60 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, ki je bilo prvič registrirano več kot 60 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.2.4

Po preteku obdobja 60 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, ki je bilo prvič registrirano več kot 60 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.

14.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(2)  Svetlobni vir je opredeljen v ISO 7227:1987 „Road vehicles – Lighting and light-signalling devices – Vocabulary“ kot oddajnik vidne in svetleče energije.

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so podeljene na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(4)  Te specifikacije zagotavljajo dobro vidljivost, če naklon registracijske tablice ne presega 30° na kateri koli strani navpične osi.

(5)  Publikacija CIE št. 17 – 1970, odstavek 45-20-040.

---

PRILOGA 1

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Slika 1

Oznaka za samostojne svetilke

VZOREC A

Image

Naprava, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice vozila (L), homologirana na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 4 pod številko homologacije 2439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 4 v njegovi izvirni obliki ali kot je bil spremenjen z zadevnimi dodatki k Pravilniku v njegovi izvirni obliki, kar je pravilneje.

Slika 2

Poenostavljeno označevanje za združene, kombinirane ali integrirane svetilke

(Navpične in vodoravne premice prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Te niso del homologacijske oznake)

Image

Image

Image

| Opomba: | Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 3333 in vključuje: | odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3; |
| --- | --- | --- |

Opomba:

Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 3333 in vključuje:

odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;

| | zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologirane v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6; |
| --- | --- |

zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologirane v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;

| | rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

| | žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;

| | žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki; |
| --- | --- |

žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;

| | zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7; |
| --- | --- |

zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;

| | napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice (L), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 4 v njegovi izvirni obliki. |
| --- | --- |

napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice (L), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 4 v njegovi izvirni obliki.

Slika 3

Moduli svetlobnega vira

VZOREC E

MD E3 17325

Modul svetlobnega vira, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod številko homologacije 17325.

---

PRILOGA 2

Image

Image

---

PRILOGA 3

TOČKE MERITVE ZA PRESKUS

| (a) | naprave za osvetlitev visoke tablice (340 × 240 mm) |
| --- | --- |

(a)

naprave za osvetlitev visoke tablice (340 × 240 mm)

| (c) | naprave za osvetlitev tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (240 × 165 mm) |
| --- | --- |

(c)

naprave za osvetlitev tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (240 × 165 mm)

| (b) | naprave za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm)









  a = 25 mm | b = 95 mm | c = 100 mm | d = 90 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e = 70 mm | f = 57,5 mm | g = 65 mm | h = 60 mm |

(b)

naprave za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm)

a = 25 mm

b = 95 mm

c = 100 mm

d = 90 mm

e = 70 mm

f = 57,5 mm

g = 65 mm

h = 60 mm

| Opomba: | Pri napravah za osvetlitev dveh ali vseh tablic se uporabljene merilne točke pridobijo z združevanjem ustreznih slik zgoraj v skladu s predlogo, ki jo določi izdelovalec ali proizvajalec; vendar se, če sta dve merilni točki manj kot 30 mm narazen, uporabi le ena. |
| --- | --- |

Opomba:

Pri napravah za osvetlitev dveh ali vseh tablic se uporabljene merilne točke pridobijo z združevanjem ustreznih slik zgoraj v skladu s predlogo, ki jo določi izdelovalec ali proizvajalec; vendar se, če sta dve merilni točki manj kot 30 mm narazen, uporabi le ena.

---

PRILOGA 4

NAJMANJŠE POLJE VIDLJIVOSTI POVRŠINE, KI JO JE TREBA OSVETLITI

Image

Image

| 1. | Koti polja vidljivosti, ki so prikazani zgoraj, se nanašajo le na zadevne lege naprave za osvetlitev in prostora za registrsko tablico. |
| --- | --- |

1.

Koti polja vidljivosti, ki so prikazani zgoraj, se nanašajo le na zadevne lege naprave za osvetlitev in prostora za registrsko tablico.

| 2. | Polje vidljivosti registrske tablice, ko je ta vgrajena na vozilo, ostane predmet veljavnih nacionalnih predpisov. |
| --- | --- |

2.

Polje vidljivosti registrske tablice, ko je ta vgrajena na vozilo, ostane predmet veljavnih nacionalnih predpisov.

| 3. | Prikazani koti upoštevajo delno zakritje, ki ga povzroči naprava za osvetlitev. Pritrditi jih je treba v smereh, v katerih se pojavlja največ zakritja. Naprave za osvetlitev morajo biti takšne, da zmanjšajo območja, ki so delno zakrita, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

3.

Prikazani koti upoštevajo delno zakritje, ki ga povzroči naprava za osvetlitev. Pritrditi jih je treba v smereh, v katerih se pojavlja največ zakritja. Naprave za osvetlitev morajo biti takšne, da zmanjšajo območja, ki so delno zakrita, kolikor je to mogoče.

---

PRILOGA 5

FOTOMETRIČNE MERITVE SVETILK, OPREMLJENIH Z VEČ SVETLOBNIMI VIRI

| 1. | Preveri se fotometrično delovanje: |
| --- | --- |

1.

Preveri se fotometrično delovanje:

| 1.1 | Za nezamenljive vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in drugo):
  s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Za nezamenljive vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in drugo):

s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika.

| 1.2 | Za zamenljive žarnice z žarilno nitko:
  kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko uporabi standardna žarnica z žarilno nitko v vsaki posamezni legi, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo. |
| --- | --- |

1.2

Za zamenljive žarnice z žarilno nitko:

kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko uporabi standardna žarnica z žarilno nitko v vsaki posamezni legi, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo.

---

PRILOGA 6

MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.

| 1.2 | Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2

Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:







  2,5 × Bo/cm | v primerjavi z | 20 odstotki |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | v primerjavi s | 30 odstotki |

1.2.2

Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:

2,5 × Bo/cm

v primerjavi z

20 odstotki

3,0 × Bo/cm

v primerjavi s

30 odstotki

| 1.2.3 | Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.3

Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA

Za vsak tip naprave imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.

Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.

2.1   Vrsta preskusov

Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti.

2.2   Metode, ki se uporabljajo pri preskusih

| 2.2.1 | Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.1

Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.

| 2.2.2 | Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.

| 2.2.3 | Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ. |
| --- | --- |

2.2.3

Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.

| 2.2.4 | V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje. |
| --- | --- |

2.2.4

V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.

2.3   Vrsta vzorčenja

Vzorci naprav se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto naprav istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.

Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.

2.4   Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti

Vzorčena naprava je predmet fotometričnih meritev iz tega pravilnika.

2.5   Merila sprejemljivosti

Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 10.1 tega pravilnika.

Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95.

---

PRILOGA 7

MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE S STRANI INŠPEKTORJA

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja. |
| --- | --- |

1.1

Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.

| 1.2 | Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2

Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:

| 1.2.1 | nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.2.1

nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.

| 1.2.2 | Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:







  2,5 x Bo/cm | v primerjavi z | 20 odstotki |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 x Bo/cm | v primerjavi s | 30 odstotki |

1.2.2

Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:

2,5 x Bo/cm

v primerjavi z

20 odstotki

3,0 x Bo/cm

v primerjavi s

30 odstotki

| 1.2.3 | Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko. |
| --- | --- |

1.2.3

Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.

| 1.2.4 | Pri tem se ne upoštevajo naprave z očitnimi okvarami. |
| --- | --- |

1.2.4

Pri tem se ne upoštevajo naprave z očitnimi okvarami.

2.   PRVO VZORČENJE

Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri naprave. Prvi vzorec dveh naprav je označen kot A, drugi vzorec dveh naprav je označen kot B.

2.1   Skladnost se ne izpodbija

| 2.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav neugodno: |
| --- | --- |

2.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav neugodno:

| 2.1.1.1 | vzorec A







  A1: | ena naprava | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava ne več kot | 0 odstotkov |
| A2: | obe napravi več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec B | |

2.1.1.1

vzorec A

A1:

ena naprava

0 odstotkov

ena naprava ne več kot

0 odstotkov

A2:

obe napravi več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec B

| 2.1.1.2 | vzorec B







  B1: | obe napravi | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2

vzorec B

B1:

obe napravi

0 odstotkov

2.2   Skladnost se izpodbija

| 2.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav: |
| --- | --- |

2.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

| 2.2.1.1 | vzorec A







  A3: | ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

2.2.1.1

vzorec A

A3:

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

ena naprava več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

| 2.2.1.2 | vzorec B







  B2: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |

2.2.1.2

vzorec B

B2:

v primeru A2:

ena naprava več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

| B3: | v primeru A2: | |
| --- | --- | --- |
| ena naprava | 0 odstotkov |
| ena naprava več kot | 20 odstotkov |
| vendar ne več kot | 30 odstotkov |

B3:

v primeru A2:

ena naprava

0 odstotkov

ena naprava več kot

20 odstotkov

vendar ne več kot

30 odstotkov

2.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:

| 2.3.1 | vzorec A







  A4: | ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 30 odstotkov |
| A5: | obe napravi več kot | 20 odstotkov |

2.3.1

vzorec A

A4:

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

ena naprava več kot

30 odstotkov

A5:

obe napravi več kot

20 odstotkov

| 2.3.2 | vzorec B







  B4: | v primeru A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena naprava več kot | 20 odstotkov |
| B5: | v primeru A2 | |
| obe napravi več kot | 20 odstotkov |
| B6: | v primeru A2 | |
| ena naprava | 0 odstotkov |
| ena naprava več kot | 30 odstotkov |

2.3.2

vzorec B

B4:

v primeru A2

ena naprava več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena naprava več kot

20 odstotkov

B5:

v primeru A2

obe napravi več kot

20 odstotkov

B6:

v primeru A2

ena naprava

0 odstotkov

ena naprava več kot

30 odstotkov

3.   PONOVLJENO VZORČENJE

V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se med izdelki, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh naprav, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh naprav.

3.1   Skladnost se ne izpodbija

| 3.1.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav: |
| --- | --- |

3.1.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

| 3.1.1.1 | vzorec C







  C1: | ena naprava | 0 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |
| C2: | obe napravi več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| glej vzorec D | |

3.1.1.1

vzorec C

C1:

ena naprava

0 odstotkov

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

C2:

obe napravi več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

glej vzorec D

| 3.1.1.2 | vzorec D







  D1: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| obe napravi | 0 odstotkov |

3.1.1.2

vzorec D

D1:

v primeru C2

obe napravi

0 odstotkov

3.2   Skladnost se izpodbija

| 3.2.1 | Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav: |
| --- | --- |

3.2.1

Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:

| 3.2.1.1 | vzorec D







  D2: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 0 odstotkov |
| vendar ne več kot | 20 odstotkov |
| ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |

3.2.1.1

vzorec D

D2:

v primeru C2

ena naprava več kot

0 odstotkov

vendar ne več kot

20 odstotkov

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

3.3   Preklic homologacije

Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:

| 3.3.1 | vzorec C







  C3: | ena naprava ne več kot | 20 odstotkov |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava več kot | 20 odstotkov |
| C4: | obe napravi več kot | 20 odstotkov |

3.3.1

vzorec C

C3:

ena naprava ne več kot

20 odstotkov

ena naprava več kot

20 odstotkov

C4:

obe napravi več kot

20 odstotkov

| 3.3.2 | vzorec D







  D3: | v primeru C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ena naprava 0 ali več kot | 0 odstotkov |
| ena naprava več kot | 20 odstotkov |

3.3.2

vzorec D

D3:

v primeru C2

ena naprava 0 ali več kot

0 odstotkov

ena naprava več kot

20 odstotkov

Slika 1

Image

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 31/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 31/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---