# Uradni list L 45/14.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 45 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5214. februar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 45

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5214. februar 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/107/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. januarja 2009 o spremembi Odločbe 2006/861/ES in Odločbe 2006/920/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 38)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 100 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo akumulatorskih električnih vozil v zvezi s posebnimi zahtevami za konstrukcijo, funkcionalno varnost in emisijo vodika (Revizija 2) | 17 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/107/ES

*

Odločba Komisije z dne 23. januarja 2009 o spremembi Odločbe 2006/861/ES in Odločbe 2006/920/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 38)


   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 38)

(
  1

1

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 100 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo akumulatorskih električnih vozil v zvezi s posebnimi zahtevami za konstrukcijo, funkcionalno varnost in emisijo vodika (Revizija 2)

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 14.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 45/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. januarja 2009

o spremembi Odločbe 2006/861/ES in Odločbe 2006/920/ES o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 38)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/107/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju priporočila Evropske agencije za železniški promet o vmesni reviziji TSI Tovorni vagoni (ERA/REC/INT/03-2008) z dne 27. oktobra 2008,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 12 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da mora Evropska železniška agencija (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) zagotoviti prilagoditev tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) tehničnemu napredku in tržnim gibanjem ter družbenim zahtevam in predlagati Komisiji spremembe TSI, ki se ji zdijo potrebne. |
| --- | --- |

(1)

Člen 12 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa, da mora Evropska železniška agencija (v nadaljnjem besedilu „Agencija“) zagotoviti prilagoditev tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) tehničnemu napredku in tržnim gibanjem ter družbenim zahtevam in predlagati Komisiji spremembe TSI, ki se ji zdijo potrebne.

| (2) | Komisija je s Sklepom C(2007) 3371 z dne 13. julija 2007 Agenciji podelila okvirni mandat za opravljanje nekaterih dejavnosti v skladu z Direktivo Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (3) in Direktivo 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (4). V skladu s pogoji tega okvirnega mandata je bila Agencija pozvana, da izvede revizijo TSI za železniški vozni park – tovorni vagoni, ki je bila sprejeta z Odločbo Komisije 2006/861/ES z dne 28. julija 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ (5), in hkrati zagotovi tehnična mnenja o kritičnih napakah ter objavi seznam ugotovljenih manjših napak. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s Sklepom C(2007) 3371 z dne 13. julija 2007 Agenciji podelila okvirni mandat za opravljanje nekaterih dejavnosti v skladu z Direktivo Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (3) in Direktivo 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (4). V skladu s pogoji tega okvirnega mandata je bila Agencija pozvana, da izvede revizijo TSI za železniški vozni park – tovorni vagoni, ki je bila sprejeta z Odločbo Komisije 2006/861/ES z dne 28. julija 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „železniški vozni park – tovorni vagoni“ (5), in hkrati zagotovi tehnična mnenja o kritičnih napakah ter objavi seznam ugotovljenih manjših napak.

| (3) | Z začetkom veljavnosti Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) iz leta 1999 so bili 1. julija 2006 uvedeni novi predpisi v zvezi s tehničnimi specifikacijami za vagone. Prejšnji sporazum o medsebojni uporabi tovornih vagonov v mednarodnem prometu (RIV) sta delno nadomestila nov zasebni in prostovoljni sporazum, tj. Splošni sporazum o uporabi vagonov (GCU) (6) med prevozniki v železniškem prometu in imetniki vagonov, ter Odločba 2006/861/ES. |
| --- | --- |

(3)

Z začetkom veljavnosti Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) iz leta 1999 so bili 1. julija 2006 uvedeni novi predpisi v zvezi s tehničnimi specifikacijami za vagone. Prejšnji sporazum o medsebojni uporabi tovornih vagonov v mednarodnem prometu (RIV) sta delno nadomestila nov zasebni in prostovoljni sporazum, tj. Splošni sporazum o uporabi vagonov (GCU) (6) med prevozniki v železniškem prometu in imetniki vagonov, ter Odločba 2006/861/ES.

| (4) | Medtem ko je za vagone, registrirane v okviru sporazuma o medsebojni uporabi tovornih vagonov v mednarodnem prometu, potrebno le eno dovoljenje, ki ga izda prevoznik v železniškem prometu, ki jih je registriral, je v skladu z Direktivo 2001/16/ES potrebno dovoljenje za vsako državo članico. Začasna rešitev te težave se je zagotovila z oddelkom 7.6 Priloge k Odločbi 2006/861/ES, ki določa, da varnostno spričevalo ali dovoljenje za začetek obratovanja, dodeljeno za skupino vagonov v eni državi članici, vzajemno priznajo vse države članice, da bi se izognili podvajanju pregledov varnosti in interoperabilnosti, ki jih opravljajo organi za varnost. Prav tako določa, da bo dovoljenje za začetek obratovanja vzajemno sprejeto, razen v primerih, navedenih v Prilogi JJ, če vsebuje Odločba 2006/861/ES odprte točke. Vendar, če Priloga JJ ne opredeljuje jasno pogojev, pod katerimi morajo ostale države članice vzajemno priznati dovoljenje za začetek obratovanja vagona, si je mogoče uporabo oddelka 7.6 Priloge k Odločbi 2006/861/ES različno razlagati. To povzroča pravno negotovost in težave za industrijo, ki poziva k takojšnjim ukrepom Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Medtem ko je za vagone, registrirane v okviru sporazuma o medsebojni uporabi tovornih vagonov v mednarodnem prometu, potrebno le eno dovoljenje, ki ga izda prevoznik v železniškem prometu, ki jih je registriral, je v skladu z Direktivo 2001/16/ES potrebno dovoljenje za vsako državo članico. Začasna rešitev te težave se je zagotovila z oddelkom 7.6 Priloge k Odločbi 2006/861/ES, ki določa, da varnostno spričevalo ali dovoljenje za začetek obratovanja, dodeljeno za skupino vagonov v eni državi članici, vzajemno priznajo vse države članice, da bi se izognili podvajanju pregledov varnosti in interoperabilnosti, ki jih opravljajo organi za varnost. Prav tako določa, da bo dovoljenje za začetek obratovanja vzajemno sprejeto, razen v primerih, navedenih v Prilogi JJ, če vsebuje Odločba 2006/861/ES odprte točke. Vendar, če Priloga JJ ne opredeljuje jasno pogojev, pod katerimi morajo ostale države članice vzajemno priznati dovoljenje za začetek obratovanja vagona, si je mogoče uporabo oddelka 7.6 Priloge k Odločbi 2006/861/ES različno razlagati. To povzroča pravno negotovost in težave za industrijo, ki poziva k takojšnjim ukrepom Komisije.

| (5) | To težavo je zdaj mogoče rešiti, ker člen 23(1) Direktive 2008/57/ES določa, da se za vozila, ki so popolnoma skladna s TSI, ki vključujejo vse vidike ustreznih podsistemov brez posebnih primerov in odprtih točk, vezanih na tehnično združljivost vozila in omrežja, ne zahtevajo posebna dovoljenja za začetek obratovanja v primeru, da obratujejo v omrežjih drugih držav članic, ki so skladna s TSI, ali pod pogoji, določenimi v ustreznih TSI. |
| --- | --- |

(5)

To težavo je zdaj mogoče rešiti, ker člen 23(1) Direktive 2008/57/ES določa, da se za vozila, ki so popolnoma skladna s TSI, ki vključujejo vse vidike ustreznih podsistemov brez posebnih primerov in odprtih točk, vezanih na tehnično združljivost vozila in omrežja, ne zahtevajo posebna dovoljenja za začetek obratovanja v primeru, da obratujejo v omrežjih drugih držav članic, ki so skladna s TSI, ali pod pogoji, določenimi v ustreznih TSI.

| (6) | Odločba 2006/861/ES vsebuje veliko odprtih točk in tehničnih napak. Medtem ko se lahko nacionalni tehnični predpisi uporabijo za uskladitev s ključnimi zahtevami, povezanimi z odprtimi točkami, ne obstaja pravna varnost, da bodo ostale države članice sprejele to rešitev. Poleg tega je v skladu s členom 7 Direktive 2008/57/ES kot primeren postopek v primeru pomembnih ali kritičnih napak določena takojšnja sprememba zadevnih specifikacij TSI. |
| --- | --- |

(6)

Odločba 2006/861/ES vsebuje veliko odprtih točk in tehničnih napak. Medtem ko se lahko nacionalni tehnični predpisi uporabijo za uskladitev s ključnimi zahtevami, povezanimi z odprtimi točkami, ne obstaja pravna varnost, da bodo ostale države članice sprejele to rešitev. Poleg tega je v skladu s členom 7 Direktive 2008/57/ES kot primeren postopek v primeru pomembnih ali kritičnih napak določena takojšnja sprememba zadevnih specifikacij TSI.

| (7) | Za obnovo polne interoperabilnosti tovornih vagonov, namenjenih za mednaroden promet, je potrebna takojšnja revizija Odločbe 2006/861/ES, da se pojasnijo pogoji, pod katerimi je dovoljenje za začetek obratovanja vagonov, ki so skladni s TSI, veljavno v vseh ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(7)

Za obnovo polne interoperabilnosti tovornih vagonov, namenjenih za mednaroden promet, je potrebna takojšnja revizija Odločbe 2006/861/ES, da se pojasnijo pogoji, pod katerimi je dovoljenje za začetek obratovanja vagonov, ki so skladni s TSI, veljavno v vseh ostalih državah članicah.

| (8) | Vagoni, za katere so bila izdana dovoljenja za začetek obratovanja v skladu s členom 22(1) Direktive 2008/57/ES in za katere je izdano dovoljenje, ki velja v vseh državah članicah v skladu s členom 23(1) Direktive 2008/57/ES, morajo biti označeni z jasnimi in lahko prepoznavnimi abecednimi oznakami. Zato je nujna sprememba Priloge P5 k TSI, ki se nanaša na podsistem „Vodenje in upravljanje prometa“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, sprejet v okviru Odločbe Komisije 2006/920/ES (7). |
| --- | --- |

(8)

Vagoni, za katere so bila izdana dovoljenja za začetek obratovanja v skladu s členom 22(1) Direktive 2008/57/ES in za katere je izdano dovoljenje, ki velja v vseh državah članicah v skladu s členom 23(1) Direktive 2008/57/ES, morajo biti označeni z jasnimi in lahko prepoznavnimi abecednimi oznakami. Zato je nujna sprememba Priloge P5 k TSI, ki se nanaša na podsistem „Vodenje in upravljanje prometa“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, sprejet v okviru Odločbe Komisije 2006/920/ES (7).

| (9) | Odločbi 2006/861/ES in 2006/920/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Odločbi 2006/861/ES in 2006/920/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Spremembe Odločbe 2006/861/ES

Odločba 2006/861/ES se spremeni:

| (a) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 1a
  Tehnični dokumenti
  1.   Evropska agencija za železniški promet (ERA) na svoji spletni strani objavi vsebino Priloge LL kot tehnični dokument ERA.
  2.   ERA na svoji spletni strani objavi seznam v celoti odobrenih sestavljenih zavornjakov za mednarodni promet iz Prilog P in JJ kot tehnični dokument ERA.
  3.   Agencija objavi na svoji spletni strani dodatne specifikacije, ki se nanašajo na vlečne naprave iz Priloge JJ, kot tehnični dokument ERA.
  4.   Agencija posodablja tehnične dokumente iz odstavkov 1 do 3 in Komisijo obvesti o vsaki revidirani različici. Komisija obvešča države članice prek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29 Direktive 2008/57/ES. Če Komisija ali država članica meni, da tehnični dokument ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2008/57/ES ali katere koli druge zakonodaje Skupnosti, o tem razpravlja odbor. Na podlagi posvetovanj odbora in na zahtevo Komisije Agencija umakne ali spremeni tehnične dokumente.“; |
| --- | --- |

(a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

Tehnični dokumenti

1.   Evropska agencija za železniški promet (ERA) na svoji spletni strani objavi vsebino Priloge LL kot tehnični dokument ERA.

2.   ERA na svoji spletni strani objavi seznam v celoti odobrenih sestavljenih zavornjakov za mednarodni promet iz Prilog P in JJ kot tehnični dokument ERA.

3.   Agencija objavi na svoji spletni strani dodatne specifikacije, ki se nanašajo na vlečne naprave iz Priloge JJ, kot tehnični dokument ERA.

4.   Agencija posodablja tehnične dokumente iz odstavkov 1 do 3 in Komisijo obvesti o vsaki revidirani različici. Komisija obvešča države članice prek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29 Direktive 2008/57/ES. Če Komisija ali država članica meni, da tehnični dokument ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2008/57/ES ali katere koli druge zakonodaje Skupnosti, o tem razpravlja odbor. Na podlagi posvetovanj odbora in na zahtevo Komisije Agencija umakne ali spremeni tehnične dokumente.“;

| (b) | priloge se spremenijo, kot je določeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

priloge se spremenijo, kot je določeno v Prilogi I.

Člen 2

Spremembe Odločbe 2006/920/ES

Priloga P5 k Odločbi 2006/920/ES se spremeni, kot je določeno v Prilogi II.

Člen 3

Če oznaka „TEN“ pri tovornih vagonih, ki so pričeli obratovati pred začetkom veljavnosti te odločbe, ni skladna z določbami iz Priloge II, je treba to oznako do 31. decembra 2010 odstraniti.

Člen 4

Ta odločba začne veljati s 1. julijem 2009.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. januarja 2009

Za Evropsko komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 235, 17.9.1996, str. 6.

3

(4)  UL L 110, 20.4.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 344, 8.12.2006, str. 1.

5

(6)  Spletna stran Splošnega sporazuma o uporabi vagonov: http://www.gcubureau.org

6

(7)  UL L 359, 18.12.2006, str. 1.

7

---

PRILOGA I

Priloge k Odločbi 2006/861/ES se spremenijo:

| 1. | Priloga se spremeni:






  (a) | oddelek 4.2.3.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Ta oddelek ostaja odprta točka, razen za vagone, ki so v skladu s pogoji iz oddelka 7.6.4“; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga se spremeni:

(a)

oddelek 4.2.3.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„Ta oddelek ostaja odprta točka, razen za vagone, ki so v skladu s pogoji iz oddelka 7.6.4“;

| (b) | v oddelku 4.2.3.4.2.1 se druga alinea o silah Y/Q nadomesti z naslednjim:






  „— | Sile Y/Q

  Za omejitev tveganja za iztirjenje kolesa količnik stranske sile Y in navpične obremenitve Q kolesa ne presega
  (Y/Q)lim = 0,8 za dinamične preizkuse na progi
  (Y/Q)lim = 1,2 za preizkuse med mirovanjem“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v oddelku 4.2.3.4.2.1 se druga alinea o silah Y/Q nadomesti z naslednjim:

„—

Sile Y/Q

Za omejitev tveganja za iztirjenje kolesa količnik stranske sile Y in navpične obremenitve Q kolesa ne presega

(Y/Q)lim = 0,8 za dinamične preizkuse na progi

(Y/Q)lim = 1,2 za preizkuse med mirovanjem“;

| (c) | v oddelku 4.2.3.4.2.2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Vagoni lahko vozijo po zasukanih tirih, če (Y/Q) za preizkuse med mirovanjem ne presega omejitev, navedenih v oddelku 4.2.3.4.2.1, v loku s polmerom R = 150 m in za določen zasukani tir:“; |
| --- | --- |

(c)

v oddelku 4.2.3.4.2.2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Vagoni lahko vozijo po zasukanih tirih, če (Y/Q) za preizkuse med mirovanjem ne presega omejitev, navedenih v oddelku 4.2.3.4.2.1, v loku s polmerom R = 150 m in za določen zasukani tir:“;

| (d) | za oddelkom 6.2.3.2.1.3 se vstavi naslednji oddelek:
  „6.2.3.2.1.4   Izjeme pri preizkusih med mirovanjem
  Za tovorne vagone niso potrebni preizkusi med mirovanjem iz oddelka 4.2.3.4.2.1, če so v skladu z zahtevami iz objave UIC 530-2 (maj 2006).“; |
| --- | --- |

(d)

za oddelkom 6.2.3.2.1.3 se vstavi naslednji oddelek:

„6.2.3.2.1.4   Izjeme pri preizkusih med mirovanjem

Za tovorne vagone niso potrebni preizkusi med mirovanjem iz oddelka 4.2.3.4.2.1, če so v skladu z zahtevami iz objave UIC 530-2 (maj 2006).“;

| (e) | oddelek 7.6 se nadomesti z naslednjim:
  „7.6   DOVOLJENJE ZA ZAČETEK OBRATOVANJA VAGONOV, KI SO SKLADNI S TSI






  7.6.1 | V skladu s členom 17(1) Direktive 2008/57/ES, če je bila skladnost s TSI dosežena in če je bila izjava ES o verifikaciji za tovorne vagone izdana v eni državi članici, to vzajemno priznajo vse države članice. |
| --- | --- | --- |

(e)

oddelek 7.6 se nadomesti z naslednjim:

„7.6   DOVOLJENJE ZA ZAČETEK OBRATOVANJA VAGONOV, KI SO SKLADNI S TSI

7.6.1

V skladu s členom 17(1) Direktive 2008/57/ES, če je bila skladnost s TSI dosežena in če je bila izjava ES o verifikaciji za tovorne vagone izdana v eni državi članici, to vzajemno priznajo vse države članice.

| 7.6.2 | Ob vložitvi prošnje za pridobitev dovoljenja za začetek obratovanja v skladu s členom 21 Direktive 2008/57/ES lahko vlagatelji vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja za začetek obratovanja skupine vagonov. Vagoni se lahko združijo v skupine po serijah, pri čemer se upošteva člen 21(13) Direktive 2008/57/ES, ali po tipih, pri čemer se upošteva člen 26 navedene direktive. |
| --- | --- |

7.6.2

Ob vložitvi prošnje za pridobitev dovoljenja za začetek obratovanja v skladu s členom 21 Direktive 2008/57/ES lahko vlagatelji vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja za začetek obratovanja skupine vagonov. Vagoni se lahko združijo v skupine po serijah, pri čemer se upošteva člen 21(13) Direktive 2008/57/ES, ali po tipih, pri čemer se upošteva člen 26 navedene direktive.

| 7.6.3 | V skladu s členom 21(5) Direktive 2008/57/ES dovoljenje za začetek obratovanja, ki ga izda ena država članica, velja v vseh državah članicah, razen, če se zahtevajo dodatna dovoljenja. Vendar lahko države članice to možnost uporabijo le pod pogoji iz členov 23 in 25 navedene direktive. V skladu s členom 23(4) navedene direktive je eden od pogojev, ki državi članici omogočajo, da zahteva postopek za ‚dodatno dovoljenje‘, primer odprtih točk, povezanih s tehnično združljivostjo med infrastrukturo in vozili. V ta namen Priloga JJ navaja seznam odprtih točk, kot to zahteva člen 5(6) navedene direktive, ter opredeljuje tiste odprte točke, ki lahko zahtevajo dodatne preglede z namenom zagotovitve tehnične združljivosti med infrastrukturo in vozili. |
| --- | --- |

7.6.3

V skladu s členom 21(5) Direktive 2008/57/ES dovoljenje za začetek obratovanja, ki ga izda ena država članica, velja v vseh državah članicah, razen, če se zahtevajo dodatna dovoljenja. Vendar lahko države članice to možnost uporabijo le pod pogoji iz členov 23 in 25 navedene direktive. V skladu s členom 23(4) navedene direktive je eden od pogojev, ki državi članici omogočajo, da zahteva postopek za ‚dodatno dovoljenje‘, primer odprtih točk, povezanih s tehnično združljivostjo med infrastrukturo in vozili. V ta namen Priloga JJ navaja seznam odprtih točk, kot to zahteva člen 5(6) navedene direktive, ter opredeljuje tiste odprte točke, ki lahko zahtevajo dodatne preglede z namenom zagotovitve tehnične združljivosti med infrastrukturo in vozili.

| 7.6.4 | Dovoljenje za začetek obratovanja, ki ga izda ena država članica, velja v vseh ostalih državah članicah pod naslednjimi pogoji:






  (a) | za vagon je bilo izdano dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s členom 22 Direktive 2008/57/ES na podlagi teh TSI, vključno z verifikacijami, povezanimi z odprtimi točkami iz dela 1 Priloge JJ; |
| --- | --- | --- |

7.6.4

Dovoljenje za začetek obratovanja, ki ga izda ena država članica, velja v vseh ostalih državah članicah pod naslednjimi pogoji:

(a)

za vagon je bilo izdano dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s členom 22 Direktive 2008/57/ES na podlagi teh TSI, vključno z verifikacijami, povezanimi z odprtimi točkami iz dela 1 Priloge JJ;

| (b) | vagon je združljiv s tirno širino 1 435 mm; |
| --- | --- |

(b)

vagon je združljiv s tirno širino 1 435 mm;

| (c) | vagon ima nakladalni profil G1, kot je navedeno v Prilogi C3; |
| --- | --- |

(c)

vagon ima nakladalni profil G1, kot je navedeno v Prilogi C3;

| (d) | vagon ima osno razdaljo, ki ne presega razdalje 17 500 mm med sosednjima osema; |
| --- | --- |

(d)

vagon ima osno razdaljo, ki ne presega razdalje 17 500 mm med sosednjima osema;

| (e) | vagon je skladen z zahtevami iz dela 2 Priloge JJ. |
| --- | --- |

(e)

vagon je skladen z zahtevami iz dela 2 Priloge JJ.

| 7.6.5 | Čeprav je bilo za vagon izdano dovoljenje za začetek obratovanja, je treba zagotoviti, da vagon obratuje na združljivih železniških infrastrukturah; to se lahko stori z uporabo registra železniške infrastrukture in registra železniškega voznega parka.“ |
| --- | --- |

7.6.5

Čeprav je bilo za vagon izdano dovoljenje za začetek obratovanja, je treba zagotoviti, da vagon obratuje na združljivih železniških infrastrukturah; to se lahko stori z uporabo registra železniške infrastrukture in registra železniškega voznega parka.“

| 2. | Priloga B se spremeni:






  (a) | v točki 3 se opomba 4 nadomesti z naslednjim:






  „4) | Obstoječi vagoni, ki se lahko premikajo z enako obremenjenostjo kot v prometu S pri 120 km/h, so že označeni z znakom ‚**‘. Znak leži desno od oznake za največjo dovoljeno obremenitev. Tej kategoriji se ne sme dodati dodatnih vagonov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga B se spremeni:

(a)

v točki 3 se opomba 4 nadomesti z naslednjim:

„4)

Obstoječi vagoni, ki se lahko premikajo z enako obremenjenostjo kot v prometu S pri 120 km/h, so že označeni z znakom ‚**‘. Znak leži desno od oznake za največjo dovoljeno obremenitev. Tej kategoriji se ne sme dodati dodatnih vagonov.“;

| (b) | v točki B.3 se doda naslednja opomba:






  „5) | Novi vagoni z zavorno zmogljivostjo vagonov ‚S2‘ v skladu s preglednico iz oddelka 4.2.4.1.2.2, ki se lahko premikajo z enako obremenjenostjo kot v prometu S pri 120 km/h glede na posebne specifikacije iz Priloge Y, so označeni z znakom ‚***‘. Znak leži desno od oznake za največjo dovoljeno obremenitev.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki B.3 se doda naslednja opomba:

„5)

Novi vagoni z zavorno zmogljivostjo vagonov ‚S2‘ v skladu s preglednico iz oddelka 4.2.4.1.2.2, ki se lahko premikajo z enako obremenjenostjo kot v prometu S pri 120 km/h glede na posebne specifikacije iz Priloge Y, so označeni z znakom ‚***‘. Znak leži desno od oznake za največjo dovoljeno obremenitev.“;

| (c) | točka 32 se nadomesti z naslednjim:
  „B.32   OZNAKE ZA TIRNE ŠIRINE VAGONOV






  1. | Vagoni, zgrajeni za tirne širine G1, so označeni z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 32 se nadomesti z naslednjim:

„B.32   OZNAKE ZA TIRNE ŠIRINE VAGONOV

1.

Vagoni, zgrajeni za tirne širine G1, so označeni z naslednjim:

Image

| 2. | Vagoni, zgrajeni za tirne širine GA, GB ali GC, so označeni z naslednjim:



  “ |
| --- | --- |

2.

Vagoni, zgrajeni za tirne širine GA, GB ali GC, so označeni z naslednjim:

Image

“

| 3. | Zadnji stavek točke 1.4.2.1 Priloge L se nadomesti z naslednjim:
  „Kadar imajo vagoni monoblok kolesa, kjer zavora v celoti deluje na kolesni obroč, je treba upoštevati naslednje parametre:








  Obseg premera koles
  (v mm) | 1 000 do 920
  in
  920 do 840 | 840 do 760 | 760 do 680 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Moč | 50 kW | 42,5 kW | 38 kW |
| Čas uporabe | 45 min | 45 min | 45 min |
| Vozna hitrost | 60 km/h | 60 km/h | 60 km/h |

3.

Zadnji stavek točke 1.4.2.1 Priloge L se nadomesti z naslednjim:

„Kadar imajo vagoni monoblok kolesa, kjer zavora v celoti deluje na kolesni obroč, je treba upoštevati naslednje parametre:

Obseg premera koles

(v mm)

1 000 do 920

in

920 do 840

840 do 760

760 do 680

Moč

50 kW

42,5 kW

38 kW

Čas uporabe

45 min

45 min

45 min

Vozna hitrost

60 km/h

60 km/h

60 km/h

Opomba: Za posebne vrste tovornega prometa se lahko prilagodijo vrednosti za moč in/ali čas uporabe in/ali vozno hitrost in/ali osno obremenitev in/ali premer koles, da se v okviru omejene porabe preskusi termomehanično vedenje teh koles.“

| 4. | V Prilogi P se točka P.1.10 „Zavornjaki“ nadomesti z naslednjim:
  „P.1.10   Zavornjaki
  Postopek preskusa za konstrukcijsko oceno, ki se uporabi za komponente interoperabilnosti zavornjakov, se izvede v skladu s specifikacijo v oddelku I.10.2 Prilogi I. Glede sestavljenih zavornjakov je ta specifikacija še vedno odprta točka.
  Sestavljeni zavornjaki, ki so že v uporabi, so uspešno opravili oceno v skladu s P.2.10. Seznam v celoti odobrenih sestavljenih zavornjakov za mednarodni promet je naveden v tehničnem dokumentu, ki ga bo ERA objavila na svoji spletni strani.“ |
| --- | --- |

4.

V Prilogi P se točka P.1.10 „Zavornjaki“ nadomesti z naslednjim:

„P.1.10   Zavornjaki

Postopek preskusa za konstrukcijsko oceno, ki se uporabi za komponente interoperabilnosti zavornjakov, se izvede v skladu s specifikacijo v oddelku I.10.2 Prilogi I. Glede sestavljenih zavornjakov je ta specifikacija še vedno odprta točka.

Sestavljeni zavornjaki, ki so že v uporabi, so uspešno opravili oceno v skladu s P.2.10. Seznam v celoti odobrenih sestavljenih zavornjakov za mednarodni promet je naveden v tehničnem dokumentu, ki ga bo ERA objavila na svoji spletni strani.“

| 5. | Priloga JJ se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA JJ
  JJ.1   SEZNAM ODPRTIH TOČK
  V spodnji tabeli so povzete odprte točke te TSI, navedeno pa je tudi, ali se te točke nanašajo na tehnično združljivost med infrastrukturo in vozili (stolpca ‚DA‘ in ‚NE‘).








  Sklic na TSI | Naslov | DA | NE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.3.2 | Detektorji pregretosti pestnice | X | |
| 4.2.6.2 | Aerodinamični vplivi | | X |
| 4.2.6.3 | Bočni vetrovi | X | |
| 4.3.3 | Podsistem vodenje in upravljanje železniškega prometa | | X |
| 6.1.2.2 | Varjeni spoji se ocenijo po nacionalnih pravilih. | X | |
| 6.2.2.1 | Varjeni spoji se ocenijo po nacionalnih pravilih. | X | |
| 6.2.2.3 | Ocena vzdrževanja | X | |
| 6.2.3.4.2 | Aerodinamični vplivi | | X |
| 6.2.3.4.3 | Bočni vetrovi | X | |
| Priloga E | Kolesni obroči ostajajo odprta točka, dokler se ne objavi EN. | X | |
| Priloga L | Specifikacija koles iz litega jekla je odprta točka. Zahtevan je nov EN. | X | |
| Priloga P | | | |
| P.1.1 | Razporednik | | X |
| P.1.2 | Relejni ventil za različno obremenitev in avtomatski preklop na prazno obremenitev | | X |
| P.1.3 | Zaščitne naprave proti zdrsavanju koles | | X |
| P.1.7 | Čelne pipe | | X |
| P.1.10 | Zavornjaki – konstrukcijska ocena | X | |
| P.1.11 | Pospeševalni ventil | | X |
| P.1.12 | Avtomatski senzor za različne obremenitve in menjalo zavorne sile ‚prazno/naloženo‘ | | X |
| P.2.10 | Zavornjaki – ocena izdelka | X | |

5.

Priloga JJ se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA JJ

JJ.1   SEZNAM ODPRTIH TOČK

V spodnji tabeli so povzete odprte točke te TSI, navedeno pa je tudi, ali se te točke nanašajo na tehnično združljivost med infrastrukturo in vozili (stolpca ‚DA‘ in ‚NE‘).

Sklic na TSI

Naslov

DA

NE

4.2.3.3.2

Detektorji pregretosti pestnice

X

4.2.6.2

Aerodinamični vplivi

X

4.2.6.3

Bočni vetrovi

X

4.3.3

Podsistem vodenje in upravljanje železniškega prometa

X

6.1.2.2

Varjeni spoji se ocenijo po nacionalnih pravilih.

X

6.2.2.1

Varjeni spoji se ocenijo po nacionalnih pravilih.

X

6.2.2.3

Ocena vzdrževanja

X

6.2.3.4.2

Aerodinamični vplivi

X

6.2.3.4.3

Bočni vetrovi

X

Priloga E

Kolesni obroči ostajajo odprta točka, dokler se ne objavi EN.

X

Priloga L

Specifikacija koles iz litega jekla je odprta točka. Zahtevan je nov EN.

X

Priloga P

P.1.1

Razporednik

X

P.1.2

Relejni ventil za različno obremenitev in avtomatski preklop na prazno obremenitev

X

P.1.3

Zaščitne naprave proti zdrsavanju koles

X

P.1.7

Čelne pipe

X

P.1.10

Zavornjaki – konstrukcijska ocena

X

P.1.11

Pospeševalni ventil

X

P.1.12

Avtomatski senzor za različne obremenitve in menjalo zavorne sile ‚prazno/naloženo‘

X

P.2.10

Zavornjaki – ocena izdelka

X

JJ.2   ODPRAVA ODPRTIH TOČK IN DODATNE SPECIFIKACIJE V PRIMERU VAGONOV IZ ODDELKA 7.6.4

1.   Odprava odprtih točk

Za vagone iz oddelka 7.6 te TSI se v tem oddelku odpravijo odprte točke iz stolpca ‚DA‘ Priloge JJ-1.

1.1   Detektorji pregretosti pestnice

Odprta točka iz oddelka 4.2.3.3.2 te TSI se odpravi, če je vagon skladen s specifikacijami zadevnega tehničnega dokumenta ERA.

1.2   Bočni vetrovi

Odprta točka iz oddelkov 4.2.6.3 in 6.2.3.4.3 te TSI se odpravi brez kakršne koli obvezne določbe v zvezi s konstrukcijo vagona. Pri tem se lahko uporabljajo nekateri operativni ukrepi.

1.3   Ocena varjenih spojev

Odprta točka iz oddelkov 6.1.2.2 in 6.2.21 te TSI se odpravi z uporabo EN 15085-5 iz oktobra 2007.

1.4   Ocena vzdrževanja

Odprta točka iz Priloge D te TSI se odpravi kakor sledi: Veljavna je vsaka datoteka o vzdrževanju:

| (a) | ki jo je v času preklica sporazuma RIV uporabljal bivši prevoznik v železniškem prometu s pravico do registriranja, ki je bil podpisnik RIV, ali |
| --- | --- |

(a)

ki jo je v času preklica sporazuma RIV uporabljal bivši prevoznik v železniškem prometu s pravico do registriranja, ki je bil podpisnik RIV, ali

| (b) | ki je bila odobrena v skladu z nacionalnimi ali mednarodnimi pravili |
| --- | --- |

(b)

ki je bila odobrena v skladu z nacionalnimi ali mednarodnimi pravili

in ki je skladna s to TSI. Obratovalne zmogljivosti se obravnavajo kot zadovoljive.

1.5   Kolesni obroči

Odprta točka iz Priloge E k tej TSI se odpravi kakor sledi: napake naležne površine koles se obravnavajo v okviru vzdrževanja.

1.6   Lita kolesa

Odprta točka iz Priloge L k tej TSI se odpravi kakor sledi: kolesa iz litega jekla do objave evropskega standarda niso odobrena.

1.7   Konstrukcija in ocena sestavljenih zavornjakov

Odprta točka iz prilog P.1.10 in P.2.10 k tej TSI se odpravi z zadevnim tehničnim dokumentom, objavljenim na spletni strani ERA.

2.   Dodatne specifikacije

Upoštevati je treba tudi naslednje dodatne specifikacije za vagone iz oddelka 7.6.4.

2.1   Odbojniki in vlečne naprave

| — | Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.1.2.1 te TSI se prav tako zahteva, da so odbojniki vagonov opremljeni z vodili za bat, s čimer se prepreči prosto vrtenje bata okrog vzdolžne osi. Dovoljeno odstopanje za vrtenje je ± 2o za nove odbojnike. |
| --- | --- |

—

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.1.2.1 te TSI se prav tako zahteva, da so odbojniki vagonov opremljeni z vodili za bat, s čimer se prepreči prosto vrtenje bata okrog vzdolžne osi. Dovoljeno odstopanje za vrtenje je ± 2o za nove odbojnike.

| — | Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.1.2.2 te TSI se prav tako zahteva:






  (a) | Vmesna vlečna naprava za vsak niz trajno spetih vagonov (ali veččlenskih vagonov) mora imeti vlečno lomno silo, ki je višja od lomne sile končne vlečne naprave. |
| --- | --- | --- |

—

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.1.2.2 te TSI se prav tako zahteva:

(a)

Vmesna vlečna naprava za vsak niz trajno spetih vagonov (ali veččlenskih vagonov) mora imeti vlečno lomno silo, ki je višja od lomne sile končne vlečne naprave.

| (b) | Uporablja se tudi tehnični dokument ERA o ‚dodatnih specifikacijah, ki veljajo za vlečne naprave,‘ ki se nanaša na naslednja vprašanja (prEN 15551 bo predvidoma objavljen aprila 2009):






  — | zmogljivost dinamične energije, |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporablja se tudi tehnični dokument ERA o ‚dodatnih specifikacijah, ki veljajo za vlečne naprave,‘ ki se nanaša na naslednja vprašanja (prEN 15551 bo predvidoma objavljen aprila 2009):

—

zmogljivost dinamične energije,

| — | povezave, |
| --- | --- |

—

povezave,

| — | hod in napravo za preprečevanja vrtenja, |
| --- | --- |

—

hod in napravo za preprečevanja vrtenja,

| — | mehansko odpornost, |
| --- | --- |

—

mehansko odpornost,

| — | elastične lastnosti, |
| --- | --- |

—

elastične lastnosti,

| — | oznake, |
| --- | --- |

—

oznake,

| — | izračun za zaustavitev odbojnika in material plošče odbojnika, |
| --- | --- |

—

izračun za zaustavitev odbojnika in material plošče odbojnika,

| — | dimenzijo odprtine vlečnega droga. |
| --- | --- |

—

dimenzijo odprtine vlečnega droga.

| (c) | Za mehansko odpornost sklopov se vlečne naprave (brez elastične naprave), vlečni kavlji in vijačne spenjače projektirajo za življenjsko dobo trideset let. Na zahtevo odjemalca se lahko sklene dogovor za življenjsko dobo dvajset let. |
| --- | --- |

(c)

Za mehansko odpornost sklopov se vlečne naprave (brez elastične naprave), vlečni kavlji in vijačne spenjače projektirajo za življenjsko dobo trideset let. Na zahtevo odjemalca se lahko sklene dogovor za življenjsko dobo dvajset let.

| (d) | V naslednji preglednici sta navedena obseg sil in število ciklov, ki se uporabijo v dinamičnih preizkusih.
  Pogoji za dinamične preizkuse










  Operativne zahteve | Obseg sil, ki se uporabijo |
| --- | --- | --- |
| Življenjski cikel
  (v letih) | Verjetnost preživetja
  ( %) | Varnostni faktor
  (fN) | Oznaka | Korak 1 | Korak 2 |
| | | | 1 MN | ΔF1 = 200 kN | ΔF2 = 675 kN |
| | | | 1,2 MN | ΔF1 = 240 kN | ΔF2 = 810 kN |
| | | | 1,5 MN | ΔF1 = 300 kN | ΔF2 = 1 015 kN |
| | | | | N1 v ciklih | N2 v ciklih |
| 20 | 97,5 | 1,7 | vse | 106 | 1,45 × 103 |
| 30 | 97,5 | 1,7 | vse | 1,5 × 106 | 2,15 × 103 |

(d)

V naslednji preglednici sta navedena obseg sil in število ciklov, ki se uporabijo v dinamičnih preizkusih.

Pogoji za dinamične preizkuse

Operativne zahteve

Obseg sil, ki se uporabijo

Življenjski cikel

(v letih)

Verjetnost preživetja

( %)

Varnostni faktor

(fN)

Oznaka

Korak 1

Korak 2

1 MN

ΔF1 = 200 kN

ΔF2 = 675 kN

1,2 MN

ΔF1 = 240 kN

ΔF2 = 810 kN

1,5 MN

ΔF1 = 300 kN

ΔF2 = 1 015 kN

N1 v ciklih

N2 v ciklih

20

97,5

1,7

vse

106

1,45 × 103

30

97,5

1,7

vse

1,5 × 106

2,15 × 103

Dinamične preizkuse je treba izvesti na treh vlečnih napravah brez elastične naprave. Vsi trije vzorci morajo prestati preizkuse brez poškodb. Ne smejo razpokati, pri čemer natezna sila ni manjša od 1 000 kN.

2.2   Trdnost glavne konstrukcije vozila

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.3.1 te TSI se prav tako zahteva:

| — | sprejemljivi so le preizkusi in izračuni, za katere so bile potrjene numerične simulacije, |
| --- | --- |

—

sprejemljivi so le preizkusi in izračuni, za katere so bile potrjene numerične simulacije,

| — | v datoteki o vzdrževanju je treba upoštevati, da uporaba termomehaničnega valjanega jekla zahteva posebne postopke v zvezi z vročino (obdelava). |
| --- | --- |

—

v datoteki o vzdrževanju je treba upoštevati, da uporaba termomehaničnega valjanega jekla zahteva posebne postopke v zvezi z vročino (obdelava).

2.3   Dviganje

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.2.3.2.4 te TSI se zahteva tudi skladnost dviganja s spodnjim diagramom:

Slika

Relevage sur la voie/Rerailing

Image

2.4   Os

Poleg specifikacij iz oddelka 5.4.2.4 in Priloge M 1.4 te TSI se za največje dopustne napetosti uporabljajo naslednji standardi: EN 13103 oddelek 7, EN 13260 oddelek 3.2.2 in EN 13261 oddelek 3.2.3.

2.5   Dinamično vedenje vozila

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.3.4 te TSI se morata za posebne primere podstavnih vozičkov, ki niso vključeni v Prilogo Y, uporabljati EN 14363 ali objava UIC 432.

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.3.4.2.2 te TSI o zaščiti pred iztirjenjem med vožnjo po zasukanih tirih:

| — | se uporablja ena od treh metod, navedenih v EN 14363, |
| --- | --- |

—

se uporablja ena od treh metod, navedenih v EN 14363,

| — | za tovorne vagone ti preizkusi niso potrebni, če so v skladu z zahtevami objave UIC 530-2. |
| --- | --- |

—

za tovorne vagone ti preizkusi niso potrebni, če so v skladu z zahtevami objave UIC 530-2.

2.6   Vzdolžna tlačna sila

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.3.5 in Priloge R te TSI je potrebna tudi skladnost z oddelkom 3.2 objave UIC 530-2, razen z zahtevami po obveščanju študijske skupine UIC 2 in prejetju njenega soglasja.

2.7   Zaviranje

2.7.1   Shranjevanje energije

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.4.1.2.4 te TSI se zahteva taka oblika shranjevanja energije, ki po stisku zavor (z najvišjim tlakom v zavornem valju in največjim hodom zavornega valja vagona pri kateri koli obremenitvi) brez dodajanja dodatne energije zagotavlja, da je tlak v pomožni posodi vsaj 0,3 bara višji od tlaka v zavornem valju.

2.8   Dvoosni vagoni

Poleg specifikacij iz oddelka 4.2.3.4.2.4 te TSI je za izračun vzmetenja dvoosnih vagonov obvezna uporaba objave UIC 517.

2.9   Električna ali elektromagnetna interferenca

Vagone, opremljene z virom energije, ki lahko povzroči električno interferenco, je treba pregledati v skladu z objavama UIC 550-2 in 550-3. Elektromagnetni podpis največje sestave vlaka mora biti potrjen.

2.10   Posebne vrste vagonov

Za vsako naslednjo vrsto vagonov veljajo ustrezne dodatne specifikacije:

| — | za vagone z motorji na notranje izgorevanje: objava UIC 538, |
| --- | --- |

—

za vagone z motorji na notranje izgorevanje: objava UIC 538,

| — | za veččlenske in členkaste vagone: objava UIC 572, |
| --- | --- |

—

za veččlenske in členkaste vagone: objava UIC 572,

| — | za vagone za prenos zabojnikov, zamenljivih tovorišč in vodoravno naloženih premičnih enot: objava UIC 571-4, |
| --- | --- |

—

za vagone za prenos zabojnikov, zamenljivih tovorišč in vodoravno naloženih premičnih enot: objava UIC 571-4,

| — | za toplotno izolirane in hlajene vagone: objava UIC 554-2, |
| --- | --- |

—

za toplotno izolirane in hlajene vagone: objava UIC 554-2,

| — | za polpriklopnike na podstavnih vozičkih: objava UIC 597. |
| --- | --- |

—

za polpriklopnike na podstavnih vozičkih: objava UIC 597.

2.11   Vagoni, ki prihajajo v Združeno kraljestvo

Vagoni, ki prihajajo v Združeno kraljestvo, morajo biti usklajeni tudi z zahtevami iz objave UIC 503, ki se nanaša na posebne pogoje v Združenem kraljestvu.“

| 6. | Za Prilogo KK se vstavi naslednja nova priloga

  „PRILOGA LL
  REFERENČNI DOKUMENT ZA DETEKTORJE PREGRETOSTI PESTNICE

  Opomba: ta priloga je objavljena tudi kot tehnični dokument Evropske železniške agencije in se posodablja v skladu s členom 1a(4).
  1.   IZRAZI IN OPREDELITVE POJMOV
  Za namene te priloge se uporabljajo naslednji izrazi in opredelitve:

  Osni ležaj: ležaj ali sklop ležajev na osi tirničnega vozila, ki prenaša delež teže tirničnega vozila neposredno na kolesne dvojice.

  Pestnica: struktura, ki ima na primer okvir za ležaj, ki vključuje ali je povezan s osnim ležajnim čepom in zagotavlja vez s podstavnim vozičkom in/ali vzmetenjem.
  Detektor pregretosti pestnice (HABD):

  Ciljna cona: opredeljeno območje na spodnji strani pestnice, katerega temperaturo nadzira HABD.

  Ciljno območje: tlorisne dimenzije ciljne cone, tj. v ravnini XY.

  Zaščitena cona: cona, v kateri so viri vročine, ki lahko vplivajo na vedenje HABD, na primer izpušni plini, izključeni ali toplotno zaščiteni.

  Koordinate voznega parka: koordinate voznega parka iz slike 1 temeljijo na desnoročnem kartezijskem koordinatnem sistemu, v katerem leži pozitivna os X vzdolž vozila v smeri potovanja, os Z je usmerjena navpično navzgor, izhodišče pa je v središču osi kolesne dvojice. Os Y je prečna os.
  Slika 1
  Koordinate voznega parka




  Kolesna dvojica: enota, ki je sestavljena iz: osi, dveh koles in njunih osnih ležajev ali para samostojnih koles, ki se nahajata na enakem vzdolžnem položaju, ter njunih ležajev.

  Vir toplote: del voznega parka, katerega temperatura lahko presega temperaturo spodnje strani pestnice med obratovanjem, kot je vroči tovor ali izpušna cev.
  2.   SIMBOLI IN OKRAJŠAVE
  Za namene te priloge se uporabljajo naslednji simboli in okrajšave:






  HABD | detektor pregretosti pestnice |
| --- | --- | --- |
| IM | upravljavec infrastrukture (kot je opredeljeno v TSI) |
| LPZ | vzdolžna dolžina v mm zaščitene cone |
| LTA | vzdolžna dolžina v mm ciljnega območja |
| PZ | zaščitena cona |
| RST | vozni park (kot je opredeljen v TSI) |
| RU | prevoznik v železniškem prometu (kot je opredeljen v TSI) |
| TA | ciljno območje |
| TSI | tehnična specifikacija za interoperabilnost |
| WPZ | stranska širina v mm zaščitene cone |
| WTA | stranska širina v mm ciljnega območja |
| YPZ | stranski položaj v mm od središča zaščitene cone glede na središčnico vozila |
| XTA | vzdolžen položaj od centra ciljnega območja glede na središčnico vozila |
| YTA | stranski položaj od centra ciljnega območja glede na središčnico vozila |

6.

Za Prilogo KK se vstavi naslednja nova priloga

„PRILOGA LL

REFERENČNI DOKUMENT ZA DETEKTORJE PREGRETOSTI PESTNICE

Opomba: ta priloga je objavljena tudi kot tehnični dokument Evropske železniške agencije in se posodablja v skladu s členom 1a(4).

1.   IZRAZI IN OPREDELITVE POJMOV

Za namene te priloge se uporabljajo naslednji izrazi in opredelitve:

Osni ležaj: ležaj ali sklop ležajev na osi tirničnega vozila, ki prenaša delež teže tirničnega vozila neposredno na kolesne dvojice.

Pestnica: struktura, ki ima na primer okvir za ležaj, ki vključuje ali je povezan s osnim ležajnim čepom in zagotavlja vez s podstavnim vozičkom in/ali vzmetenjem.

Detektor pregretosti pestnice (HABD):

Ciljna cona: opredeljeno območje na spodnji strani pestnice, katerega temperaturo nadzira HABD.

Ciljno območje: tlorisne dimenzije ciljne cone, tj. v ravnini XY.

Zaščitena cona: cona, v kateri so viri vročine, ki lahko vplivajo na vedenje HABD, na primer izpušni plini, izključeni ali toplotno zaščiteni.

Koordinate voznega parka: koordinate voznega parka iz slike 1 temeljijo na desnoročnem kartezijskem koordinatnem sistemu, v katerem leži pozitivna os X vzdolž vozila v smeri potovanja, os Z je usmerjena navpično navzgor, izhodišče pa je v središču osi kolesne dvojice. Os Y je prečna os.

Slika 1

Koordinate voznega parka

Image

Kolesna dvojica: enota, ki je sestavljena iz: osi, dveh koles in njunih osnih ležajev ali para samostojnih koles, ki se nahajata na enakem vzdolžnem položaju, ter njunih ležajev.

Vir toplote: del voznega parka, katerega temperatura lahko presega temperaturo spodnje strani pestnice med obratovanjem, kot je vroči tovor ali izpušna cev.

2.   SIMBOLI IN OKRAJŠAVE

Za namene te priloge se uporabljajo naslednji simboli in okrajšave:

HABD

detektor pregretosti pestnice

IM

upravljavec infrastrukture (kot je opredeljeno v TSI)

LPZ

vzdolžna dolžina v mm zaščitene cone

LTA

vzdolžna dolžina v mm ciljnega območja

PZ

zaščitena cona

RST

vozni park (kot je opredeljen v TSI)

RU

prevoznik v železniškem prometu (kot je opredeljen v TSI)

TA

ciljno območje

TSI

tehnična specifikacija za interoperabilnost

WPZ

stranska širina v mm zaščitene cone

WTA

stranska širina v mm ciljnega območja

YPZ

stranski položaj v mm od središča zaščitene cone glede na središčnico vozila

XTA

vzdolžen položaj od centra ciljnega območja glede na središčnico vozila

YTA

stranski položaj od centra ciljnega območja glede na središčnico vozila

3.   ZAHTEVE GLEDE VOZNEGA PARKA

Ta oddelek vsebuje zahteve v zvezi z vmesnikom HABD za vozni park.

3.1   Ciljna cona

Ciljna cona je območje na spodnji površini pestnice, opredeljeno s presekom pestnice z virtualno kocko, katere vodoravno območje prečnega prereza pri uporabi koordinat voznega parka določajo dimenzije XTA in YTA. Vodoravno območje prečnega prereza virtualne kocke je zato skladno s tlorisnim območjem (tj. na ravnini XY) ciljne cone, ki se v tej prilogi imenuje ciljno območje.

3.2   Ciljno območje

Ciljno območje se v prostoru določi glede na dimenzije osi ter opredeljuje območje, v katerem se HABD lahko osredotoči na spremljanje temperature v pestnici. Slika 2 kaže položaj in najmanjše dimenzije ciljnega območja z uporabo koordinat voznega parka.

Slika 2

Dimenzije in položaj ciljnega območja (TA) v ravnini XY (gledano od spodaj)

Image

3.3   Dimenzije ciljnega območja

Ob upoštevanju mehanskih toleranc ima ciljno območje:

| — | stransko širino, WTA, ki je večja ali enaka 50 mm, |
| --- | --- |

—

stransko širino, WTA, ki je večja ali enaka 50 mm,

| — | vzdolžno dolžino, LTA, ki je večja ali enaka 100 mm. |
| --- | --- |

—

vzdolžno dolžino, LTA, ki je večja ali enaka 100 mm.

3.4   Položaj ciljnega območja v ravnini XY

V ravnini XY je središče ciljnega območja postavljeno na stransko razdaljo, YTA, glede na središče osi (ali središče para koles na enakem položaju), pri čemer je 1 065 mm manj ali enako YTA, YTA pa meri manj ali enako 1 095 mm. Na vzdolžni osi je središče ciljnega območja skladno z osno središčnico.

3.5   Zahteve glede vidnosti za ciljno območje

Vozni park je projektiran tako, da ni ovir med ciljno cono in HABD, ki bi lahko ogrozile ali preprečile osredotočanje HABD v ciljni coni in s tem preprečile merjenje termičnega sevanja.

| Opomba | : | Cilj projektiranja pestnice za vozni park je doseči enotno razporeditev temperature v ciljni coni. |
| --- | --- | --- |

Opomba

:

Cilj projektiranja pestnice za vozni park je doseči enotno razporeditev temperature v ciljni coni.

4.   OSTALE ZAHTEVE GLEDE MEHANSKEGA PROJEKTIRANJA

Za čim manjše tveganje, da bi HABD v svoje izračune vključil temperature iz vira toplote, ki se ne nahaja v pestnici, se vozni park projektira tako, da ostali viri toplote, na primer vroči tovor ali izpušni plini, niso neposredno ob ciljnem območju ali nad njim. Zato ni v zaščiteni coni, opredeljeni v tem dokumentu, nobenega drugega vira toplote.

| Opomba 1 | : | Če projektiranje voznega parka omogoča, da je v zaščiteno cono vključen vir toplote, ki ni pestnica, mora biti ta vir toplote toplotno ščiten, da se preprečijo napačni temperaturni izračuni HABD, ki spremlja njegovo termično sevanje. |
| --- | --- | --- |
| Opomba 2 | : | Zaščitena cona se ohranja za vse vozne parke, vključno na primer za vozni park z vmesnimi ležaji. |

Opomba 1

:

Če projektiranje voznega parka omogoča, da je v zaščiteno cono vključen vir toplote, ki ni pestnica, mora biti ta vir toplote toplotno ščiten, da se preprečijo napačni temperaturni izračuni HABD, ki spremlja njegovo termično sevanje.

Opomba 2

:

Zaščitena cona se ohranja za vse vozne parke, vključno na primer za vozni park z vmesnimi ležaji.

4.1   Zaščitena cona

Zaščiteno cono določa pravokotno območje, ki vključuje ciljno območje in se navpično razteza ter tako oblikuje virtualno kocko. Dimenzije kocke določata LPZ in WPZ v ravnini XY ter HPZ na navpičnih oseh. Slika 3 kaže možen položaj ciljnega območja v zaščiteni coni na podlagi koordinat voznega parka.

Ob upoštevanju mehanskih toleranc so dimenzije kocke zaščitene cone naslednje:

| — | stranska širina, WPZ, je večja ali enaka 100 mm, |
| --- | --- |

—

stranska širina, WPZ, je večja ali enaka 100 mm,

| — | vzdolžna dolžina, LPZ, je večja ali enaka 500 mm, |
| --- | --- |

—

vzdolžna dolžina, LPZ, je večja ali enaka 500 mm,

| — | navpična višina, HPZ, z izhodiščem v točki v ravnini XY neposredno nad HABD in koncem na višini ciljnega območja, toplotnega ščita ali vozila. |
| --- | --- |

—

navpična višina, HPZ, z izhodiščem v točki v ravnini XY neposredno nad HABD in koncem na višini ciljnega območja, toplotnega ščita ali vozila.

Položaj središča zaščitene cone v ravnini XY je naslednji:

| — | v stranski smeri, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm, izmerjeno glede na središče osi (ali središče para koles na enakem položaju), |
| --- | --- |

—

v stranski smeri, YPZ = 1 080 mm ± 5 mm, izmerjeno glede na središče osi (ali središče para koles na enakem položaju),

| — | v vzdolžni smeri je skladno s središčnico osi ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

v vzdolžni smeri je skladno s središčnico osi ± 5 mm.

Slika 3

Dimenzije zaščitene cone (PZ) v ravnini XY (gledano od spodaj) z možnim položajem ciljnega območja

Image

5.   REFERENČNA PREGLEDNICA

Za namene sledljivosti je v ta dokument vključena referenčna preglednica s prvotnim prEN 15437.

| Sklicevanje na oddelek dokumenta | Sklicevanje na oddelek prEN15437 |
| --- | --- |
| 1 | 3.0 |
| 2 | 4.0 |
| 3 | 5 |
| 3.1 | 5.1 |
| 3.2 | 5.1.1 |
| 3.3 | 5.1.2 |
| 3.4 | 5.1.3 |
| 3.5 | 5.1.4 |
| 4 | 5.2 |
| 4.1 | 5.2.1“ |

Sklicevanje na oddelek dokumenta

Sklicevanje na oddelek prEN15437

1

3.0

2

4.0

3

5

3.1

5.1

3.2

5.1.1

3.3

5.1.2

3.4

5.1.3

3.5

5.1.4

4

5.2

4.1

5.2.1“

---

PRILOGA II

Priloga P.5 Odločbe 2006/920/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA P.5

ABECEDNO OZNAČEVANJE INTEROPERABILNE ZMOŽNOSTI

| ‚TEN‘ | : | vozilo, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  — | vozilo je skladno z vsemi ustreznimi TSI, veljavnimi ob začetku obratovanja vozila, in je pridobilo dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s členom 22(1) Direktive 2008/57/ES, |
| --- | --- | --- | --- |

‚TEN‘

:

vozilo, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

—

vozilo je skladno z vsemi ustreznimi TSI, veljavnimi ob začetku obratovanja vozila, in je pridobilo dovoljenje za začetek obratovanja v skladu s členom 22(1) Direktive 2008/57/ES,

| — | vozilo ima dovoljenje, ki velja v vseh državah članicah v skladu s členom 23(1) Direktive 2008/57/ES, ali je kot nadomestno možnost pridobilo posamezna dovoljenja vseh držav članic. |
| --- | --- |

—

vozilo ima dovoljenje, ki velja v vseh državah članicah v skladu s členom 23(1) Direktive 2008/57/ES, ali je kot nadomestno možnost pridobilo posamezna dovoljenja vseh držav članic.

‚PPV/PPW‘

:

vagon, ki je skladen s sporazumom PPV/PPW (znotraj držav OSJD) (prvotna oblika: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении).

Opombe:

| (a) | Vozila z oznako TEN ustrezajo oznakam 0 do 3 za prvo številko v številki vozila iz Priloge P6. |
| --- | --- |

(a)

Vozila z oznako TEN ustrezajo oznakam 0 do 3 za prvo številko v številki vozila iz Priloge P6.

| (b) | Vozila, ki nimajo dovoljenja za obratovanje v vseh državah članicah, morajo imeti oznako držav članic, v katerih so pridobila dovoljenje za obratovanje. Seznam držav članic, ki odobrijo dovoljenja, mora biti označen glede na eno od naslednjih skic, pri čemer D pomeni državo članico, ki je odobrila prvo dovoljenje (v navedenem primeru Nemčija), F pa pomeni državo članico, ki je druga odobrila dovoljenje (v navedenem primeru Francija). Države članice so označene v skladu s Prilogo P.4. To lahko velja tako za vozila, ki so skladna s TSI, kot tudi za tista, ki niso. Ta vozila ustrezajo oznakam 4 do 8 za prvo številko v številki vozila iz Priloge P6. |
| --- | --- |

(b)

Vozila, ki nimajo dovoljenja za obratovanje v vseh državah članicah, morajo imeti oznako držav članic, v katerih so pridobila dovoljenje za obratovanje. Seznam držav članic, ki odobrijo dovoljenja, mora biti označen glede na eno od naslednjih skic, pri čemer D pomeni državo članico, ki je odobrila prvo dovoljenje (v navedenem primeru Nemčija), F pa pomeni državo članico, ki je druga odobrila dovoljenje (v navedenem primeru Francija). Države članice so označene v skladu s Prilogo P.4. To lahko velja tako za vozila, ki so skladna s TSI, kot tudi za tista, ki niso. Ta vozila ustrezajo oznakam 4 do 8 za prvo številko v številki vozila iz Priloge P6.

Image“

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 14.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 45/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 45/17

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 100 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo akumulatorskih električnih vozil v zvezi s posebnimi zahtevami za konstrukcijo, funkcionalno varnost in emisijo vodika

Revizija 2

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnilo 1 k prvotni različici Pravilnika – Datum začetka veljavnosti: 21. februar 2002

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehnični podatki in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Spremembe in razširitev homologacije za tip vozila |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Zaščita pred neposrednimi stiki delov pod napetostjo |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Merjenje izolacijske upornosti z uporabo pogonskega akumulatorja |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Simbol za navedbo napetosti |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Bistvene lastnosti vozila |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Določanje emisij vodika med postopki napajanja pogonskega akumulatorja |
| --- | --- |

Priloga 7 –

1.   PODROČJE UPORABE

Naslednji predpisi se uporabljajo za varnostne zahteve za vsa akumulatorska električna cestna vozila kategorij M in N z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 25 km/h.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem predlogu:

| 2.1 | „Akumulatorsko električno cestno vozilo“ pomeni vozilo s karoserijo, namenjeno za uporabo v cestnem prometu, ki ga poganja izključno električni motor, ki mu pogonsko energijo dobavlja izključno pogonski akumulator, vgrajen v vozilu. |
| --- | --- |

2.1

„Akumulatorsko električno cestno vozilo“ pomeni vozilo s karoserijo, namenjeno za uporabo v cestnem prometu, ki ga poganja izključno električni motor, ki mu pogonsko energijo dobavlja izključno pogonski akumulator, vgrajen v vozilu.

| 2.2 | „Tip vozila“ pomeni akumulatorska električna cestna vozila, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so: | mere, konstrukcija, oblika in vrsta sestavnih materialov; |
| --- | --- | --- |

2.2

„Tip vozila“ pomeni akumulatorska električna cestna vozila, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

mere, konstrukcija, oblika in vrsta sestavnih materialov;

| | vgradnja sestavnih delov napajalnega sistema, akumulatorja ali akumulatorskih sklopov; |
| --- | --- |

vgradnja sestavnih delov napajalnega sistema, akumulatorja ali akumulatorskih sklopov;

| | narava in vrsta električnih in elektronskih sestavnih delov. |
| --- | --- |

narava in vrsta električnih in elektronskih sestavnih delov.

| 2.3 | „Homologacija za tip akumulatorskega električnega cestnega vozila“ pomeni homologacijo tipa električnega vozila glede zahtev za konstrukcijo in funkcionalno varnost, značilnih za uporabo električne energije. |
| --- | --- |

2.3

„Homologacija za tip akumulatorskega električnega cestnega vozila“ pomeni homologacijo tipa električnega vozila glede zahtev za konstrukcijo in funkcionalno varnost, značilnih za uporabo električne energije.

| 2.4 | „Pogonski akumulator“ pomeni sklop vseh električno povezanih akumulatorskih modulov za oskrbo z energijo tokokroga. |
| --- | --- |

2.4

„Pogonski akumulator“ pomeni sklop vseh električno povezanih akumulatorskih modulov za oskrbo z energijo tokokroga.

| 2.5 | „Akumulatorski modul“ pomeni najmanjšo posamezno shranjevanje energije, sestavljeno iz ene celice ali sklopa celic, zaporedno ali vzporedno električno povezanih, ki je v enem vsebniku in mehansko povezano. |
| --- | --- |

2.5

„Akumulatorski modul“ pomeni najmanjšo posamezno shranjevanje energije, sestavljeno iz ene celice ali sklopa celic, zaporedno ali vzporedno električno povezanih, ki je v enem vsebniku in mehansko povezano.

| 2.6 | „Akumulatorski sklop“ pomeni posamezen mehanski sestav, ki vsebuje akumulatorske module in zadrževalne okvire ali pladnje. Vozilo ima lahko eno ali več akumulatorskih sklopov ali pa nobenega. |
| --- | --- |

2.6

„Akumulatorski sklop“ pomeni posamezen mehanski sestav, ki vsebuje akumulatorske module in zadrževalne okvire ali pladnje. Vozilo ima lahko eno ali več akumulatorskih sklopov ali pa nobenega.

| 2.7 | „Pomožni akumulator“ pomeni akumulatorsko enoto z zalogo energije, ki se uporablja samo za oskrbo pomožnega omrežja. |
| --- | --- |

2.7

„Pomožni akumulator“ pomeni akumulatorsko enoto z zalogo energije, ki se uporablja samo za oskrbo pomožnega omrežja.

| 2.8 | „Pomožno omrežje“ pomeni sklop pomožne električne opreme, ki ima podobne naloge kot sklop, ki se uporablja v vozilih, opremljenih z motorjem z notranjim zgorevanjem. |
| --- | --- |

2.8

„Pomožno omrežje“ pomeni sklop pomožne električne opreme, ki ima podobne naloge kot sklop, ki se uporablja v vozilih, opremljenih z motorjem z notranjim zgorevanjem.

| 2.9 | „Vgrajeni polnilnik“ pomeni elektronski pretvornik energije, ki je s konstrukcijo povezan z vozilom in se uporablja za napajanje pogonskega akumulatorja iz zunanje oskrbe z električno energijo (električnega omrežja). |
| --- | --- |

2.9

„Vgrajeni polnilnik“ pomeni elektronski pretvornik energije, ki je s konstrukcijo povezan z vozilom in se uporablja za napajanje pogonskega akumulatorja iz zunanje oskrbe z električno energijo (električnega omrežja).

| 2.10 | „Priklopni sistem“ pomeni vse dele, ki se uporabljajo za povezavo vozila z zunanjo oskrbo z električno energijo (oskrba z izmeničnim ali enosmernim tokom). |
| --- | --- |

2.10

„Priklopni sistem“ pomeni vse dele, ki se uporabljajo za povezavo vozila z zunanjo oskrbo z električno energijo (oskrba z izmeničnim ali enosmernim tokom).

| 2.11 | „Pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog vključno s:






  (i) | pogonskim akumulatorjem; |
| --- | --- | --- |

2.11

„Pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog vključno s:

(i)

pogonskim akumulatorjem;

| (ii) | elektronskimi pretvorniki (vgrajeni polnilnik, elektronsko krmiljenje pogonskega motorja, DC/DC pretvornik itd.); |
| --- | --- |

(ii)

elektronskimi pretvorniki (vgrajeni polnilnik, elektronsko krmiljenje pogonskega motorja, DC/DC pretvornik itd.);

| (iii) | pogonskimi motorji, ustreznimi kabli in konektorji itd.; |
| --- | --- |

(iii)

pogonskimi motorji, ustreznimi kabli in konektorji itd.;

| (iv) | napajalnim elementom; |
| --- | --- |

(iv)

napajalnim elementom;

| (v) | pomožno opremo za oskrbo z energijo (npr. ogrevanje, odleditev, servo krmiljenje itd.). |
| --- | --- |

(v)

pomožno opremo za oskrbo z energijo (npr. ogrevanje, odleditev, servo krmiljenje itd.).

| 2.12 | „Pogonski sklop“ pomeni posebne sestavne dele pogonskega sistema: pogonske motorje, elektronsko krmiljenje pogonskih motorjev, ustrezne kable in konektorje. |
| --- | --- |

2.12

„Pogonski sklop“ pomeni posebne sestavne dele pogonskega sistema: pogonske motorje, elektronsko krmiljenje pogonskih motorjev, ustrezne kable in konektorje.

| 2.13 | „Elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali prenos električne energije. |
| --- | --- |

2.13

„Elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali prenos električne energije.

| 2.14 | „Prostor za potnike in tovor“ pomeni prostor v vozilu za namestitev potnikov, omejen s streho, podom, bočnimi stenami, zunanjim steklom, prednjo pregradno steno in ravnino hrbtnega naslona zadnjega sedeža in morebitno pregrado med tem prostorom in prostorom(-i) z akumulatorjem ali akumulatorskimi moduli. |
| --- | --- |

2.14

„Prostor za potnike in tovor“ pomeni prostor v vozilu za namestitev potnikov, omejen s streho, podom, bočnimi stenami, zunanjim steklom, prednjo pregradno steno in ravnino hrbtnega naslona zadnjega sedeža in morebitno pregrado med tem prostorom in prostorom(-i) z akumulatorjem ali akumulatorskimi moduli.

| 2.15 | „Krmilna enota smeri vožnje“ pomeni posebno napravo, ki jo voznik fizično aktivira, da izbere smer vožnje (naprej ali nazaj), v katero bo vozilo potovalo, če se aktivira pospeševalnik. |
| --- | --- |

2.15

„Krmilna enota smeri vožnje“ pomeni posebno napravo, ki jo voznik fizično aktivira, da izbere smer vožnje (naprej ali nazaj), v katero bo vozilo potovalo, če se aktivira pospeševalnik.

| 2.16 | „Neposredni stik“ pomeni stik oseb ali živali z deli pod napetostjo. |
| --- | --- |

2.16

„Neposredni stik“ pomeni stik oseb ali živali z deli pod napetostjo.

| 2.17 | „Deli pod napetostjo“ pomeni prevodnik ali prevodni(-e) del(-e), ki so pri normalni uporabi oskrbovani z električno energijo. |
| --- | --- |

2.17

„Deli pod napetostjo“ pomeni prevodnik ali prevodni(-e) del(-e), ki so pri normalni uporabi oskrbovani z električno energijo.

| 2.18 | „Posredni stik“ pomeni stik oseb ali živali z izpostavljenimi prevodnimi deli. |
| --- | --- |

2.18

„Posredni stik“ pomeni stik oseb ali živali z izpostavljenimi prevodnimi deli.

| 2.19 | „Izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga z lahkoto dotakne in ki običajno ni pod napetostjo, vendar bi utegnil zaradi napake priti pod napetost. |
| --- | --- |

2.19

„Izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga z lahkoto dotakne in ki običajno ni pod napetostjo, vendar bi utegnil zaradi napake priti pod napetost.

| 2.20 | „Električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod napetostjo, skozi katere v normalnih pogojih delovanja teče električni tok. |
| --- | --- |

2.20

„Električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod napetostjo, skozi katere v normalnih pogojih delovanja teče električni tok.

| 2.21 | „Vožnja omogočena“ pomeni stanje vozila, v katerem pritisk na stopalko za plin (ali aktiviranje enakovrednega krmiljenja) povzroči, da pogonski sklop premakne vozilo. |
| --- | --- |

2.21

„Vožnja omogočena“ pomeni stanje vozila, v katerem pritisk na stopalko za plin (ali aktiviranje enakovrednega krmiljenja) povzroči, da pogonski sklop premakne vozilo.

| 2.22 | „Nazivna napetost“ pomeni efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti, ki jo določi proizvajalec, za katero je električni tokokrog namenjen in na katero se sklicujejo njegove lastnosti. |
| --- | --- |

2.22

„Nazivna napetost“ pomeni efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti, ki jo določi proizvajalec, za katero je električni tokokrog namenjen in na katero se sklicujejo njegove lastnosti.

| 2.23 | „Delovna napetost“ pomeni največjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega krogotoka, ki jo določi proizvajalec, ki se lahko pojavi kjer koli v izolaciji, v pogojih odprtega vezja ali v običajnih pogojih delovanja. |
| --- | --- |

2.23

„Delovna napetost“ pomeni največjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega krogotoka, ki jo določi proizvajalec, ki se lahko pojavi kjer koli v izolaciji, v pogojih odprtega vezja ali v običajnih pogojih delovanja.

| 2.24 | „Električno podvozje“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov ter vse druge prevodne dele, ki so z njimi električno povezani, katerih potencial se upošteva kot referenca. |
| --- | --- |

2.24

„Električno podvozje“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov ter vse druge prevodne dele, ki so z njimi električno povezani, katerih potencial se upošteva kot referenca.

| 2.25 | „Ključ“ pomeni vsako napravo, ki je konstruirana in izdelana tako, da omogoči delovanje blokirnega sistema, ki je konstruiran in izdelan tako, da ga je mogoče upravljati samo s to napravo. |
| --- | --- |

2.25

„Ključ“ pomeni vsako napravo, ki je konstruirana in izdelana tako, da omogoči delovanje blokirnega sistema, ki je konstruiran in izdelan tako, da ga je mogoče upravljati samo s to napravo.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi s posebnimi zahtevami za konstrukcijo in funkcionalno varnost akumulatorskih električnih cestnih vozil vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi s posebnimi zahtevami za konstrukcijo in funkcionalno varnost akumulatorskih električnih cestnih vozil vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.1 | Podroben opis tipa akumulatorskega električnega cestnega vozila glede oblike karoserije, električnega pogonskega sklopa (motorji in krmilniki), pogonskega akumulatorja (vrsta, zmogljivost, upravljanje akumulatorja). |
| --- | --- |

3.2.1

Podroben opis tipa akumulatorskega električnega cestnega vozila glede oblike karoserije, električnega pogonskega sklopa (motorji in krmilniki), pogonskega akumulatorja (vrsta, zmogljivost, upravljanje akumulatorja).

| 3.3 | Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vozilo, ki je predstavnik tipa v postopku homologacije. |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, se predloži vozilo, ki je predstavnik tipa v postopku homologacije.

| 3.4 | Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 spodaj in iz prilog 3, 4, 5 in 7 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 spodaj in iz prilog 3, 4, 5 in 7 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip vozila podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve številki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve številki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) navajata vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem certifikatu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (1);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in številke homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v tem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številke pravilnika, homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v tem primeru se v vzdolžnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 vstavijo številke pravilnika, homologacije in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice vozila, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice vozila, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

| 4.8 | Priloga 2 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

Priloga 2 k temu pravilniku daje primere namestitev homologacijskih oznak.

5.   TEHNIČNI PODATKI IN PRESKUSI

| 5.1 | Zahteve glede izdelave vozila |
| --- | --- |

5.1

Zahteve glede izdelave vozila

| 5.1.1 | Pogonski akumulator |
| --- | --- |

5.1.1

Pogonski akumulator

| 5.1.1.1 | Vgradnja pogonskega akumulatorja v vozilo ne sme omogočati potencialno nevarnega kopičenja žepov plina. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Vgradnja pogonskega akumulatorja v vozilo ne sme omogočati potencialno nevarnega kopičenja žepov plina.

| 5.1.1.2 | Prostor za akumulator, v katerem so akumulatorski moduli, ki lahko proizvajajo nevarne pline, je varno prezračen. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Prostor za akumulator, v katerem so akumulatorski moduli, ki lahko proizvajajo nevarne pline, je varno prezračen.

| 5.1.1.3 | Pogonski akumulator in pogonski sistem sta zaščitena z ustreznimi varovalkami ali prekinjevalci toka. Proizvajalci laboratoriju priskrbijo podatke, na podlagi katerih se lahko preveri, da njihova kalibracija zagotavlja odpiranje, če je potrebno. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Pogonski akumulator in pogonski sistem sta zaščitena z ustreznimi varovalkami ali prekinjevalci toka. Proizvajalci laboratoriju priskrbijo podatke, na podlagi katerih se lahko preveri, da njihova kalibracija zagotavlja odpiranje, če je potrebno.

| 5.1.2 | Zaščita pred električnim udarom |
| --- | --- |

5.1.2

Zaščita pred električnim udarom

| 5.1.2.1 | Zaščita pred neposrednim stikom z deli pogonskega sistema, ki so pod napetostjo: |
| --- | --- |

5.1.2.1

Zaščita pred neposrednim stikom z deli pogonskega sistema, ki so pod napetostjo:

| 5.1.2.1.1 | Če je delovna napetost električnega tokokroga nižja od 60 voltov DC ali 25 voltov AC, zahteve niso potrebne. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1

Če je delovna napetost električnega tokokroga nižja od 60 voltov DC ali 25 voltov AC, zahteve niso potrebne.

| 5.1.2.1.2 | Neposredni stik z deli električnega pogonskega sistema, ki so pod napetostjo, katerih največja napetost je najmanj 60 voltov DC ali 25 voltov AC, je treba preprečiti bodisi z izolacijo bodisi s pokrovi, zaščitnimi mrežami, perforirano pločevino itd. Te zaščite morajo biti dobro pritrjene in mehansko odporne. Ne sme biti mogoče odpiranje, razstavljanje ali odstranjevanje brez uporabe orodja. |
| --- | --- |

5.1.2.1.2

Neposredni stik z deli električnega pogonskega sistema, ki so pod napetostjo, katerih največja napetost je najmanj 60 voltov DC ali 25 voltov AC, je treba preprečiti bodisi z izolacijo bodisi s pokrovi, zaščitnimi mrežami, perforirano pločevino itd. Te zaščite morajo biti dobro pritrjene in mehansko odporne. Ne sme biti mogoče odpiranje, razstavljanje ali odstranjevanje brez uporabe orodja.

| 5.1.2.1.3 | V prostorih za potnike in tovor morajo biti deli pod napetostjo vsekakor zaščiteni z ohišjem s stopnjo zaščite najmanj IPXXD. |
| --- | --- |

5.1.2.1.3

V prostorih za potnike in tovor morajo biti deli pod napetostjo vsekakor zaščiteni z ohišjem s stopnjo zaščite najmanj IPXXD.

| 5.1.2.1.4 | Ohišja v drugih delih vozila imajo stopnjo zaščite najmanj IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.4

Ohišja v drugih delih vozila imajo stopnjo zaščite najmanj IPXXB.

| 5.1.2.1.5 | V prostoru z motorjem je dostop do delov pod napetostjo mogoč samo s prostovoljnim ukrepanjem. |
| --- | --- |

5.1.2.1.5

V prostoru z motorjem je dostop do delov pod napetostjo mogoč samo s prostovoljnim ukrepanjem.

| 5.1.2.1.6 | Ko se odpre pokrov, je dostop do delov priklopnega sistema zaščiten z zaščito IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.6

Ko se odpre pokrov, je dostop do delov priklopnega sistema zaščiten z zaščito IPXXB.

| 5.1.2.1.7 | Stopnji zaščite IPXXB in IPXXD sta povezani s stikom spojenih preskusnih zobcev oziroma preskusno žico z nevarnimi deli (Priloga 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.7

Stopnji zaščite IPXXB in IPXXD sta povezani s stikom spojenih preskusnih zobcev oziroma preskusno žico z nevarnimi deli (Priloga 3).

| 5.1.2.1.8 | Oznake vozila
  Zaščitni pokrovi delov pod napetostjo, opisanih v odstavku 5.1.2.1.2, so označeni s simbolom, kakor je opisano v Prilogi 5. |
| --- | --- |

5.1.2.1.8

Oznake vozila

Zaščitni pokrovi delov pod napetostjo, opisanih v odstavku 5.1.2.1.2, so označeni s simbolom, kakor je opisano v Prilogi 5.

| 5.1.2.2 | Zaščita pred posrednim stikom z izpostavljenimi prevodnimi deli pogonskega sistema: |
| --- | --- |

5.1.2.2

Zaščita pred posrednim stikom z izpostavljenimi prevodnimi deli pogonskega sistema:

| 5.1.2.2.1 | Če je delovna napetost električnega tokokroga nižja od 60 voltov DC ali 25 voltov AC, zahteve niso potrebne. |
| --- | --- |

5.1.2.2.1

Če je delovna napetost električnega tokokroga nižja od 60 voltov DC ali 25 voltov AC, zahteve niso potrebne.

| 5.1.2.2.2 | Električni material je zasnovan, vgrajen in izdelan tako, da preprečuje okvare izolacije. |
| --- | --- |

5.1.2.2.2

Električni material je zasnovan, vgrajen in izdelan tako, da preprečuje okvare izolacije.

| 5.1.2.2.3 | Zaščita pred posrednim stikom se zagotovi z izolacijo, izpostavljeni prevodni deli vgrajene opreme pa so še galvansko spojeni. Ta potencialna izenačitev se doseže tako, da se izpostavljeni prevodni deli povežejo bodisi z zaščitnim prevodnikom, npr. žico, talnim okvirom, ali neposredno na kovinsko podvozje vozila. Šteje se, da dva zvarjena izpostavljena prevodna dela nimata nobenih prekinitvenih točk. V primeru prekinitve je treba to točko premostiti s potencialno izenačitvijo. |
| --- | --- |

5.1.2.2.3

Zaščita pred posrednim stikom se zagotovi z izolacijo, izpostavljeni prevodni deli vgrajene opreme pa so še galvansko spojeni. Ta potencialna izenačitev se doseže tako, da se izpostavljeni prevodni deli povežejo bodisi z zaščitnim prevodnikom, npr. žico, talnim okvirom, ali neposredno na kovinsko podvozje vozila. Šteje se, da dva zvarjena izpostavljena prevodna dela nimata nobenih prekinitvenih točk. V primeru prekinitve je treba to točko premostiti s potencialno izenačitvijo.

| 5.1.2.3 | Izolacijska upornost |
| --- | --- |

5.1.2.3

Izolacijska upornost

| 5.1.2.3.1 | Izolacijska upornost se meri potem, ko se vozilo 8 ur pripravlja v naslednjih pogojih: | temperatura: 23 ± 5 oC, |
| --- | --- | --- |

5.1.2.3.1

Izolacijska upornost se meri potem, ko se vozilo 8 ur pripravlja v naslednjih pogojih:

temperatura: 23 ± 5 oC,

| | vlažnost: 90 % + 10/- 5 %. |
| --- | --- |

vlažnost: 90 % + 10/- 5 %.

| 5.1.2.3.2 | Pri merilni napetosti DC, enaki nazivni napetosti pogonskega akumulatorja, je najmanjša vrednost izolacijskih upornosti med izpostavljenim prevodnim delom in vsako polarnostjo akumulatorja 500 Ω/V nazivne napetosti (Priloga 4 vsebuje primer, kako se ta preskus lahko opravi). |
| --- | --- |

5.1.2.3.2

Pri merilni napetosti DC, enaki nazivni napetosti pogonskega akumulatorja, je najmanjša vrednost izolacijskih upornosti med izpostavljenim prevodnim delom in vsako polarnostjo akumulatorja 500 Ω/V nazivne napetosti (Priloga 4 vsebuje primer, kako se ta preskus lahko opravi).

| 5.1.2.3.3 | Upornost zaščitnega prevodnika:
  Upornost potencialne izenačitve med katerima koli dvema izpostavljenima prevodnima deloma je nižja od 0,1 Ω. Preskus je treba opraviti s tokom najmanj 0,2 A. |
| --- | --- |

5.1.2.3.3

Upornost zaščitnega prevodnika:

Upornost potencialne izenačitve med katerima koli dvema izpostavljenima prevodnima deloma je nižja od 0,1 Ω. Preskus je treba opraviti s tokom najmanj 0,2 A.

| 5.1.2.4 | Priključitev vozila na električno omrežje: |
| --- | --- |

5.1.2.4

Priključitev vozila na električno omrežje:

| 5.1.2.4.1 | Vozilo se v nobenem primeru ne sme samo premakniti, ko je galvansko priključeno na omrežje za oskrbo z električno energijo ali na nevgrajeni polnilnik. |
| --- | --- |

5.1.2.4.1

Vozilo se v nobenem primeru ne sme samo premakniti, ko je galvansko priključeno na omrežje za oskrbo z električno energijo ali na nevgrajeni polnilnik.

| 5.1.2.4.2 | Sestavni deli, ki se uporabljajo za napajanje akumulatorja iz zunanjega vira, morajo omogočati prekinitev napajalnega toka v primeru izklopa brez fizične poškodbe. |
| --- | --- |

5.1.2.4.2

Sestavni deli, ki se uporabljajo za napajanje akumulatorja iz zunanjega vira, morajo omogočati prekinitev napajalnega toka v primeru izklopa brez fizične poškodbe.

| 5.1.2.4.3 | Deli priklopnega sistema, ki so verjetno pod napetostjo, morajo biti zaščiteni pred neposrednim stikom v vseh pogojih delovanja. |
| --- | --- |

5.1.2.4.3

Deli priklopnega sistema, ki so verjetno pod napetostjo, morajo biti zaščiteni pred neposrednim stikom v vseh pogojih delovanja.

| 5.1.2.4.4 | Vsi izpostavljeni prevodni deli so električno povezani preko električnega voda, ki je med napajanjem ozemljen. |
| --- | --- |

5.1.2.4.4

Vsi izpostavljeni prevodni deli so električno povezani preko električnega voda, ki je med napajanjem ozemljen.

| 5.2 | Zahteve za funkcionalno varnost |
| --- | --- |

5.2

Zahteve za funkcionalno varnost

| 5.2.1 | Postopek vklopa: |
| --- | --- |

5.2.1

Postopek vklopa:

| 5.2.1.1 | Postopek vklopa poteka preko ključa. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Postopek vklopa poteka preko ključa.

| 5.2.1.2 | Tega ključa ni mogoče odstraniti v nobenem položaju, ki pogonskemu sklopu dovaja energijo ali omogoča aktivno vožnjo. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Tega ključa ni mogoče odstraniti v nobenem položaju, ki pogonskemu sklopu dovaja energijo ali omogoča aktivno vožnjo.

| 5.2.2 | Pogoji delovanja in ustavljanja: |
| --- | --- |

5.2.2

Pogoji delovanja in ustavljanja:

| 5.2.2.1 | Voznik mora dobiti vsaj trenutno opozorilo, ko:






  (a) | je vozilo v stanju „vožnja omogočena“, ali |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1

Voznik mora dobiti vsaj trenutno opozorilo, ko:

(a)

je vozilo v stanju „vožnja omogočena“, ali

| (b) | ko je potrebno še eno dejanje, da bo vozilo v stanju „vožnja omogočena“. |
| --- | --- |

(b)

ko je potrebno še eno dejanje, da bo vozilo v stanju „vožnja omogočena“.

| 5.2.2.2 | Ko stanje napajanja akumulatorja doseže najnižjo vrednost, ki jo opredeli proizvajalec, je uporabnik na to stanje dovolj zgodaj opozorjen, da lahko vozilo z lastno energijo zapelje vsaj iz območja prometa. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Ko stanje napajanja akumulatorja doseže najnižjo vrednost, ki jo opredeli proizvajalec, je uporabnik na to stanje dovolj zgodaj opozorjen, da lahko vozilo z lastno energijo zapelje vsaj iz območja prometa.

| 5.2.2.3 | Preprečiti je treba nenamerno pospeševanje, zmanjšanje hitrosti in spremembo smeri pogonskega sklopa. Okvara (npr. v pogonskem sistemu) zlasti ne sme povzročiti, da bi se ustavljeno nezavirano vozilo premaknilo več kot 0,1 m. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Preprečiti je treba nenamerno pospeševanje, zmanjšanje hitrosti in spremembo smeri pogonskega sklopa. Okvara (npr. v pogonskem sistemu) zlasti ne sme povzročiti, da bi se ustavljeno nezavirano vozilo premaknilo več kot 0,1 m.

| 5.2.2.4 | Voznik mora biti pri zapuščanju vozila jasno opozorjen (npr. optični ali zvočni signal), če je pogonski sklop še vedno v stanju „vožnja omogočena“. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Voznik mora biti pri zapuščanju vozila jasno opozorjen (npr. optični ali zvočni signal), če je pogonski sklop še vedno v stanju „vožnja omogočena“.

| 5.2.3 | Vzvratna vožnja |
| --- | --- |

5.2.3

Vzvratna vožnja

| 5.2.3.1 | Vzvratna vožnja je mogoča samo z uporabo posebnega krmiljenja. To dejanje zahteva bodisi:






  (a) | kombinacijo dveh različnih aktiviranj, ali |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1

Vzvratna vožnja je mogoča samo z uporabo posebnega krmiljenja. To dejanje zahteva bodisi:

(a)

kombinacijo dveh različnih aktiviranj, ali

| (b) | električno stikalo, ki omogoča vklop vzvratne vožnje samo, ko se vozilo premika naprej s hitrostjo, ki ne presega 5 km/h. Če je hitrost višja, se aktivnosti na tej napravi ne upoštevajo. Naprava ima samo en stabilen položaj. |
| --- | --- |

(b)

električno stikalo, ki omogoča vklop vzvratne vožnje samo, ko se vozilo premika naprej s hitrostjo, ki ne presega 5 km/h. Če je hitrost višja, se aktivnosti na tej napravi ne upoštevajo. Naprava ima samo en stabilen položaj.

| 5.2.3.2 | Voznik lahko takoj prepozna stanje krmilne enote smeri vožnje. |
| --- | --- |

5.2.3.2

Voznik lahko takoj prepozna stanje krmilne enote smeri vožnje.

| 5.2.4 | Zmanjšanje porabe energije v sili |
| --- | --- |

5.2.4

Zmanjšanje porabe energije v sili

| 5.2.4.1 | Če je vozilo opremljeno z napravo za omejevanje zmogljivosti v nujnem primeru (npr. pregretje sestavnega dela), je uporabnik na to jasno opozorjen. |
| --- | --- |

5.2.4.1

Če je vozilo opremljeno z napravo za omejevanje zmogljivosti v nujnem primeru (npr. pregretje sestavnega dela), je uporabnik na to jasno opozorjen.

| 5.3 | Določanje emisij vodika |
| --- | --- |

5.3

Določanje emisij vodika

| 5.3.1 | Ta preskus je treba opraviti na vseh akumulatorskih električnih cestnih vozilih iz odstavka 1 tega pravilnika.
  Cestna vozila, ki so opremljena z akumulatorji z nevodnimi elektroliti ali s tesno zaprtimi „plinskimi rekombinantnimi“ akumulatorji, so izključena. |
| --- | --- |

5.3.1

Ta preskus je treba opraviti na vseh akumulatorskih električnih cestnih vozilih iz odstavka 1 tega pravilnika.

Cestna vozila, ki so opremljena z akumulatorji z nevodnimi elektroliti ali s tesno zaprtimi „plinskimi rekombinantnimi“ akumulatorji, so izključena.

| 5.3.2 | Preskus je treba izvesti v skladu z metodo, opisano v Prilogi 7 k temu pravilniku. Vzorčenje in analiza vodika morata biti taka, kot je predpisano. Druge analitske metode se lahko odobrijo, če je dokazano, da dajejo enakovredne rezultate. |
| --- | --- |

5.3.2

Preskus je treba izvesti v skladu z metodo, opisano v Prilogi 7 k temu pravilniku. Vzorčenje in analiza vodika morata biti taka, kot je predpisano. Druge analitske metode se lahko odobrijo, če je dokazano, da dajejo enakovredne rezultate.

| 5.3.3 | Med normalnim postopkom napajanja v pogojih, navedenih v Prilogi 7, morajo biti emisije vodika nižje od 125 g v 5 urah, ali nižje od 25 x t2 g v t2 (v urah). |
| --- | --- |

5.3.3

Med normalnim postopkom napajanja v pogojih, navedenih v Prilogi 7, morajo biti emisije vodika nižje od 125 g v 5 urah, ali nižje od 25 x t2 g v t2 (v urah).

| 5.3.4 | Med napajanjem z vgrajenim polnilnikom, ki predstavlja okvaro (pogoji, navedeni v Prilogi 7), morajo biti emisije vodika nižje od 42 g. Vgrajeni polnilnik mora tudi omejiti to možno okvaro na 30 minut. |
| --- | --- |

5.3.4

Med napajanjem z vgrajenim polnilnikom, ki predstavlja okvaro (pogoji, navedeni v Prilogi 7), morajo biti emisije vodika nižje od 42 g. Vgrajeni polnilnik mora tudi omejiti to možno okvaro na 30 minut.

| 5.3.5 | Vsi postopki, povezani z napajanjem akumulatorja, se samodejno nadzirajo, vključno s postankom za napajanje. |
| --- | --- |

5.3.5

Vsi postopki, povezani z napajanjem akumulatorja, se samodejno nadzirajo, vključno s postankom za napajanje.

| 5.3.6 | Faz napajanja ni mogoče ročno krmiliti. |
| --- | --- |

5.3.6

Faz napajanja ni mogoče ročno krmiliti.

| 5.3.7 | Običajni priklop in izklop iz električnega omrežja ali prekinitev električnega toka ne smeta vplivati na sistem krmiljenja faz napajanja. |
| --- | --- |

5.3.7

Običajni priklop in izklop iz električnega omrežja ali prekinitev električnega toka ne smeta vplivati na sistem krmiljenja faz napajanja.

| 5.3.8 | Voznik mora biti stalno opozarjan na pomembne napake pri napajanju. Pomembna napaka pri napajanju je napaka, ki lahko pri poznejšem napajanju povzroči motnje v delovanju vgrajenega polnilnika. |
| --- | --- |

5.3.8

Voznik mora biti stalno opozarjan na pomembne napake pri napajanju. Pomembna napaka pri napajanju je napaka, ki lahko pri poznejšem napajanju povzroči motnje v delovanju vgrajenega polnilnika.

| 5.3.9 | Proizvajalec mora v priročniku za uporabo navesti, da vozilo izpolnjuje te zahteve. |
| --- | --- |

5.3.9

Proizvajalec mora v priročniku za uporabo navesti, da vozilo izpolnjuje te zahteve.

| 5.3.10 | Homologacija, podeljena tipu vozil glede emisije vodika, se lahko razširi na različne tipe vozil, ki spadajo v isto družino, v skladu z opredelitvijo družine, navedeno v Dodatku 2 k Prilogi 7. |
| --- | --- |

5.3.10

Homologacija, podeljena tipu vozil glede emisije vodika, se lahko razširi na različne tipe vozil, ki spadajo v isto družino, v skladu z opredelitvijo družine, navedeno v Dodatku 2 k Prilogi 7.

6.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA

| 6.1 | Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Organ lahko potem: |
| --- | --- |

6.1

Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila. Organ lahko potem:

| 6.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

6.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 6.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

6.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 6.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembo, se po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

6.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembo, se po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 6.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

7.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Vsako vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 5. |
| --- | --- |

7.1

Vsako vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjega odstavka 5.

| 7.2 | Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 7.1 se izvajajo primerni pregledi proizvodnje. |
| --- | --- |

7.2

Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 7.1 se izvajajo primerni pregledi proizvodnje.

| 7.3 | Imetnik homologacije mora zlasti: |
| --- | --- |

7.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

| 7.3.1 | zagotavljati obstoj postopkov za učinkovit nadzor kakovosti vozil; |
| --- | --- |

7.3.1

zagotavljati obstoj postopkov za učinkovit nadzor kakovosti vozil;

| 7.3.2 | imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

7.3.2

imeti dostop do preskusne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 7.3.3 | zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in da ostane priložena dokumentacija na voljo tako dolgo, kakor se določi v dogovoru z upravnim organom; |
| --- | --- |

7.3.3

zagotoviti, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in da ostane priložena dokumentacija na voljo tako dolgo, kakor se določi v dogovoru z upravnim organom;

| 7.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

7.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 7.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip vozila opravijo vsaj preskusi, predpisani v odstavku 5 tega pravilnika; |
| --- | --- |

7.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip vozila opravijo vsaj preskusi, predpisani v odstavku 5 tega pravilnika;

| 7.3.6 | zagotoviti, da se vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

7.3.6

zagotoviti, da se vsaka serija vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje.

| 7.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. |
| --- | --- |

7.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.

| 7.4.1 | Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in o proizvodnji. |
| --- | --- |

7.4.1

Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in o proizvodnji.

| 7.4.2 | Inšpektor lahko naključno izbere vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec. |
| --- | --- |

7.4.2

Inšpektor lahko naključno izbere vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec.

| 7.4.3 | Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali se zdi, da je treba potrditi veljavnost opravljenih preskusov iz odstavka 7.4.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je izvedla homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

7.4.3

Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva ali se zdi, da je treba potrditi veljavnost opravljenih preskusov iz odstavka 7.4.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je izvedla homologacijske preskuse.

| 7.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

7.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

| 7.4.5 | Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se ponavadi izvedejo enkrat na leto. Če se med enim od teh obiskov dobijo nezadovoljivi rezultati, pristojni organ zagotovi, da se sprejme vse potrebno za čimprejšnjo ponovno skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

7.4.5

Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se ponavadi izvedejo enkrat na leto. Če se med enim od teh obiskov dobijo nezadovoljivi rezultati, pristojni organ zagotovi, da se sprejme vse potrebno za čimprejšnjo ponovno skladnost proizvodnje.

8.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Homologacija, podeljena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7 ali če vozilo ali njegovi sestavni deli ne prestane(-jo) uspešno preskusov iz zgornjega odstavka 7.3.5. |
| --- | --- |

8.1

Homologacija, podeljena v zvezi s tipom vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 7 ali če vozilo ali njegovi sestavni deli ne prestane(-jo) uspešno preskusov iz zgornjega odstavka 7.3.5.

| 8.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

9.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.

---

(1)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naslednje številčne oznake se podelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip akumulatorskega električnega cestnega vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 100 in pod homologacijsko številko 002492. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz izvirnika Pravilnika št. 100.

Vzorec B

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip akumulatorskega električnega cestnega vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 100 in št. 42 (1). Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da sta bila v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 100 in št. 42 še v izvirni obliki.

---

(1)  Slednja številka je navedena samo kot primer.

---

PRILOGA 3

ZAŠČITA PRED NEPOSREDNIMI STIKI DELOV POD NAPETOSTJO

Izpisek iz IEC 529 Standard (1989)

1.   OPREDELITVE POJMOV

V tem standardu se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1.1 | Ohišje
  Del, ki opremo ščiti pred nekaterimi zunanjimi vplivi in v vseh smereh zagotavlja zaščito pred neposrednim stikom (IEV 826-03-12).








  Opomba | : | Ta opredelitev je povzeta iz obstoječega Mednarodnega elektrotehničnega slovarja (IEV) in na področju tega standarda so potrebna naslednja pojasnila:






  (a) | Ohišje ljudi (ali živali) ščiti pred dostopom do nevarnih delov. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.1

Ohišje

Del, ki opremo ščiti pred nekaterimi zunanjimi vplivi in v vseh smereh zagotavlja zaščito pred neposrednim stikom (IEV 826-03-12).

Opomba

:

Ta opredelitev je povzeta iz obstoječega Mednarodnega elektrotehničnega slovarja (IEV) in na področju tega standarda so potrebna naslednja pojasnila:

(a)

Ohišje ljudi (ali živali) ščiti pred dostopom do nevarnih delov.

| (b) | Pregrade, oblike odprtin ali drugih sredstev – pritrjene na ohišje ali jih zaprta oprema oblikuje – primerne za preprečevanje ali omejevanje prodora preskusnih sond, se štejejo za del ohišja, razen če jih je mogoče odstraniti brez uporabe ključa ali orodja. |
| --- | --- |

(b)

Pregrade, oblike odprtin ali drugih sredstev – pritrjene na ohišje ali jih zaprta oprema oblikuje – primerne za preprečevanje ali omejevanje prodora preskusnih sond, se štejejo za del ohišja, razen če jih je mogoče odstraniti brez uporabe ključa ali orodja.

| 1.2 | Neposredni stik
  Stik oseb (ali živali) z deli pod napetostjo (IEV 826-03-05).








  Opomba | : | Ta opredelitev IEV je navedena samo informativno. V tem standardu se „neposredni stik“ nadomesti z „dostop do nevarnih delov“. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2

Neposredni stik

Stik oseb (ali živali) z deli pod napetostjo (IEV 826-03-05).

Opomba

:

Ta opredelitev IEV je navedena samo informativno. V tem standardu se „neposredni stik“ nadomesti z „dostop do nevarnih delov“.

| 1.3 | Stopnja zaščite
  Stopnja zaščite, ki jo zagotavlja ohišje pred dostopom do nevarnih delov, vstopom trdnih tujih predmetov in/ali pred vdorom vode, in potrjeno s standardnimi preskusnimi metodami. |
| --- | --- |

1.3

Stopnja zaščite

Stopnja zaščite, ki jo zagotavlja ohišje pred dostopom do nevarnih delov, vstopom trdnih tujih predmetov in/ali pred vdorom vode, in potrjeno s standardnimi preskusnimi metodami.

| 1.4 | Šifra IP
  Sistem šifrskih oznak, ki navaja stopnje zaščite, ki jo zagotavlja ohišje pred dostopom do nevarnih delov, vstopom trdnih tujih predmetov, vdorom vode, ter daje dodatne informacije v zvezi s tako zaščito. |
| --- | --- |

1.4

Šifra IP

Sistem šifrskih oznak, ki navaja stopnje zaščite, ki jo zagotavlja ohišje pred dostopom do nevarnih delov, vstopom trdnih tujih predmetov, vdorom vode, ter daje dodatne informacije v zvezi s tako zaščito.

| 1.5 | Nevaren del
  Del, ki je nevaren, če se mu približamo ali se ga dotaknemo. |
| --- | --- |

1.5

Nevaren del

Del, ki je nevaren, če se mu približamo ali se ga dotaknemo.

| 1.5.1 | Nevaren del pod napetostjo
  Del pod napetostjo, ki pod določenimi pogoji zunanjih vplivov lahko povzroči električni udar (glej IEC 536, sedaj Dokument 64(CO)196). |
| --- | --- |

1.5.1

Nevaren del pod napetostjo

Del pod napetostjo, ki pod določenimi pogoji zunanjih vplivov lahko povzroči električni udar (glej IEC 536, sedaj Dokument 64(CO)196).

| 1.5.2 | Nevaren mehanski del
  Premičen del, razen gladke vrteče gredi, ki je nevaren na dotik. |
| --- | --- |

1.5.2

Nevaren mehanski del

Premičen del, razen gladke vrteče gredi, ki je nevaren na dotik.

| 1.6 | Zaščita pred dostopom do nevarnih delov, ki jo zagotavlja ohišje
  Zaščita ljudi pred:






  (a) | stikom z nevarnimi deli pod nizko napetostjo; |
| --- | --- | --- |

1.6

Zaščita pred dostopom do nevarnih delov, ki jo zagotavlja ohišje

Zaščita ljudi pred:

(a)

stikom z nevarnimi deli pod nizko napetostjo;

| (b) | stikom z nevarnimi mehanskimi deli; |
| --- | --- |

(b)

stikom z nevarnimi mehanskimi deli;

| (c) | prevelikim približevanjem nevarnim delom pod visoko napetostjo znotraj ohišja. |
| --- | --- |

(c)

prevelikim približevanjem nevarnim delom pod visoko napetostjo znotraj ohišja.

| Opomba | : | Ta zaščita se lahko zagotovi:






  (a) | z ohišjem samim; |
| --- | --- | --- | --- |

Opomba

:

Ta zaščita se lahko zagotovi:

(a)

z ohišjem samim;

| (b) | s pregradami kot delom ohišja ali razdaljami znotraj ohišja. |
| --- | --- |

(b)

s pregradami kot delom ohišja ali razdaljami znotraj ohišja.

| 1.7 | Ustrezen odmik za zaščito pred dostopom do nevarnih delov
  Razdalja, da se prepreči stik ali približevanje sonde dostopa nevarnemu delu. |
| --- | --- |

1.7

Ustrezen odmik za zaščito pred dostopom do nevarnih delov

Razdalja, da se prepreči stik ali približevanje sonde dostopa nevarnemu delu.

| 1.8 | Sonda dostopa
  Preskusna sonda, ki na konvencionalen način simulira del človeka ali orodja ali kaj podobnega, kar drži človek, da preveri ustrezen odmik od nevarnih delov. |
| --- | --- |

1.8

Sonda dostopa

Preskusna sonda, ki na konvencionalen način simulira del človeka ali orodja ali kaj podobnega, kar drži človek, da preveri ustrezen odmik od nevarnih delov.

| 1.9 | Sonda predmeta
  Preskusna sonda, ki simulira trden tuj predmet, da se preveri možnost dostopa v ohišje. |
| --- | --- |

1.9

Sonda predmeta

Preskusna sonda, ki simulira trden tuj predmet, da se preveri možnost dostopa v ohišje.

| 1.10 | Odprtina
  Vrzel ali odprtina na ohišju, ki obstaja, ali pa lahko nastane zaradi uporabe preskusne sonde s predpisano silo. |
| --- | --- |

1.10

Odprtina

Vrzel ali odprtina na ohišju, ki obstaja, ali pa lahko nastane zaradi uporabe preskusne sonde s predpisano silo.

2.   PRESKUSI ZAŠČITE PRED DOSTOPOM DO NEVARNIH DELOV, OZNAČENIH Z DODATNO ČRKO

| 2.1 | Sonda dostopa
  Sonde dostopa za preverjanje zaščite oseb pred dostopom do nevarnih delov so podane v preglednici 1. |
| --- | --- |

2.1

Sonda dostopa

Sonde dostopa za preverjanje zaščite oseb pred dostopom do nevarnih delov so podane v preglednici 1.

| 2.2 | Preskusni pogoji
  Sonda dostopa se potisne v vse odprtine ohišja s silo, določeno v preglednici 1. Če deloma ali popolnoma prodre, se namesti v vsak možen položaj, vendar zaustavitvena površina v nobenem primeru ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino.
  Notranje pregrade se štejejo za del ohišja, kot je opredeljeno v odstavku 1.1.
  Pri preskušanju nizkonapetostne opreme je treba med sondo in nevarnimi deli znotraj ohišja na nizkonapetostno napajanje (ne manj kakor 40 V in ne več kakor 50 V) zaporedno priključiti ustrezno luč. Nevarni deli, ki so prekriti samo z lakom ali barvo ali zaščiteni z oksidacijo ali podobnim postopkom, so pokriti s kovinsko folijo, ki je električno povezana z deli, ki so med delovanjem običajno pod napetostjo.
  Za nevarne premične dele visokonapetostne opreme se uporablja tudi metoda tokokroga za oddajanje opozorila.
  Če je mogoče, notranji premični deli lahko delujejo počasi. |
| --- | --- |

2.2

Preskusni pogoji

Sonda dostopa se potisne v vse odprtine ohišja s silo, določeno v preglednici 1. Če deloma ali popolnoma prodre, se namesti v vsak možen položaj, vendar zaustavitvena površina v nobenem primeru ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino.

Notranje pregrade se štejejo za del ohišja, kot je opredeljeno v odstavku 1.1.

Pri preskušanju nizkonapetostne opreme je treba med sondo in nevarnimi deli znotraj ohišja na nizkonapetostno napajanje (ne manj kakor 40 V in ne več kakor 50 V) zaporedno priključiti ustrezno luč. Nevarni deli, ki so prekriti samo z lakom ali barvo ali zaščiteni z oksidacijo ali podobnim postopkom, so pokriti s kovinsko folijo, ki je električno povezana z deli, ki so med delovanjem običajno pod napetostjo.

Za nevarne premične dele visokonapetostne opreme se uporablja tudi metoda tokokroga za oddajanje opozorila.

Če je mogoče, notranji premični deli lahko delujejo počasi.

| 2.3 | Pogoji sprejemljivosti
  Zaščita je zadovoljiva, če je med sondo dostopa in nevarnimi deli zadostna razdalja.
  Pri preskusu za dodatno črko B spojeni preskusni zobci lahko prodrejo do dolžine 80 mm, vendar zaustavitvena površina (Ø 50 mm x 20 mm) ne sme prodreti skozi odprtino. Najprej začnemo v iztegnjenem položaju, nato pa se oba spoja preskusnih zobcev zaporedno upogneta pod kotom do 90o glede na os sosednjega dela zobcev in se namestita v vsak možen položaj.
  Pri preskusih za dodatno črko D sonda dostopa lahko prodre za celotno dolžino, vendar zaustavitvena površina ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino. Za dodatna pojasnila glej Prilogo A.
  Pogoji za preverjanje zadostne razdalje so enaki pogojem iz odstavka 2.3.1 spodaj. |
| --- | --- |

2.3

Pogoji sprejemljivosti

Zaščita je zadovoljiva, če je med sondo dostopa in nevarnimi deli zadostna razdalja.

Pri preskusu za dodatno črko B spojeni preskusni zobci lahko prodrejo do dolžine 80 mm, vendar zaustavitvena površina (Ø 50 mm x 20 mm) ne sme prodreti skozi odprtino. Najprej začnemo v iztegnjenem položaju, nato pa se oba spoja preskusnih zobcev zaporedno upogneta pod kotom do 90o glede na os sosednjega dela zobcev in se namestita v vsak možen položaj.

Pri preskusih za dodatno črko D sonda dostopa lahko prodre za celotno dolžino, vendar zaustavitvena površina ne sme popolnoma prodreti skozi odprtino. Za dodatna pojasnila glej Prilogo A.

Pogoji za preverjanje zadostne razdalje so enaki pogojem iz odstavka 2.3.1 spodaj.

| 2.3.1 | Za nizkonapetostno opremo (nazivna napetost ne presega 1 000 V AC in 1 500 V DC):
  Sonda dostopa se ne dotika nevarnih delov pod napetostjo.
  Če tokokrog za oddajanje opozorila med sondo in nevarnimi deli potrdi zadostno razdaljo, luč ne sveti. |
| --- | --- |

2.3.1

Za nizkonapetostno opremo (nazivna napetost ne presega 1 000 V AC in 1 500 V DC):

Sonda dostopa se ne dotika nevarnih delov pod napetostjo.

Če tokokrog za oddajanje opozorila med sondo in nevarnimi deli potrdi zadostno razdaljo, luč ne sveti.

Preglednica 1

Sonde dostopa za preskuse zaščite oseb pred dostopom do nevarnih delov

| Prva številka | Dodatna črka | Sonda dostopa | Preskusna sila |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | B | Spojeni preskusni zobci
  Glej sliko 1 za popolne dimenzije | 10 N ± 10 % |
| 4, 5, 6 | D | Preskusna žica, premer 1,0 mm 100 mm dolga | 1 N ± 10 % |

Prva številka

Dodatna črka

Sonda dostopa

Preskusna sila

2

B

Spojeni preskusni zobci

Glej sliko 1 za popolne dimenzije

Image

10 N ± 10 %

4, 5, 6

D

Preskusna žica, premer 1,0 mm 100 mm dolga

Image

1 N ± 10 %

Slika 1

Spojeni preskusni zobci

Image

Material: kovina, če ni določeno drugače

Dolžinske mere v milimetrih

Dovoljena odstopanja za mere brez posebnih dovoljenih odstopanj:

| | za kote 0/- 10o |
| --- | --- |

za kote 0/- 10o

| | za dolžinske mere: |
| --- | --- |

za dolžinske mere:

| | do 25 mm: 0/-0,05 |
| --- | --- |

do 25 mm: 0/-0,05

| | preko 25 mm: ±0,2 |
| --- | --- |

preko 25 mm: ±0,2

Oba spoja dovoljujeta gibanje v isti ravnini in v isti smeri pod kotom 90o z dovoljenim odstopanjem 0 do + 10o.

---

PRILOGA 4

MERJENJE IZOLACIJSKE UPORNOSTI Z UPORABO POGONSKEGA AKUMULATORJA

1.   OPIS PRESKUSNE METODE

Pogonski akumulator mora biti popolnoma napolnjen.

Voltmeter, ki se uporablja v tem preskusu, meri vrednosti DC in njegova notranja upornost je večja od 10 ΜΩ.

Meritev se opravi v dveh korakih:

Prvi korak:

Image

Drugi korak:

Image

Tretji korak:

Image

pri čemer je Ro upornost 500 Ω/V

Vrednost izolacijske upornosti Ri je podana z eno od enačb:

Formula ali Formula

---

PRILOGA 5

SIMBOL ZA NAVEDBO NAPETOSTI

(Sklicevanje na standarda ISO 3864 in IEC 417k)

Image

---

PRILOGA 6

BISTVENE LASTNOSTI VOZILA

1.   SPLOŠNI OPIS VOZILA

| 1.1 | Tovarniška ali blagovna znamka vozila: ... |
| --- | --- |

1.1

Tovarniška ali blagovna znamka vozila: ...

| 1.2 | Tip vozila: ... |
| --- | --- |

1.2

Tip vozila: ...

| 1.3 | Ime in naslov proizvajalca: ... |
| --- | --- |

1.3

Ime in naslov proizvajalca: ...

| 1.4 | Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca: ... |
| --- | --- |

1.4

Po potrebi ime in naslov zastopnika proizvajalca: ...

| 1.5 | Kratek opis vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga ali načrti/slike, ki kažejo mesto vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga: ... |
| --- | --- |

1.5

Kratek opis vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga ali načrti/slike, ki kažejo mesto vgradnje sestavnih delov električnega tokokroga: ...

| 1.6 | Shema vseh električnih funkcij, vključenih v električni tokokrog: ... |
| --- | --- |

1.6

Shema vseh električnih funkcij, vključenih v električni tokokrog: ...

| 1.7 | Delovna napetost: ...V |
| --- | --- |

1.7

Delovna napetost: ...V

| 1.8 | Načrti in/ali fotografije vozila: |
| --- | --- |

1.8

Načrti in/ali fotografije vozila:

2.   OPIS MOTORJA(-JEV)

| 2.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.1

Znamka: ...

| 2.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.2

Tip: ...

| 2.3 | Način delovanja: ... |
| --- | --- |

2.3

Način delovanja: ...

| 2.3.1 | Enosmerni tok/izmenični tok/število faz (1) |
| --- | --- |

2.3.1

Enosmerni tok/izmenični tok/število faz (1)

| 2.3.2 | Vzbujanje: ločeno/vzporedno/zaporedno/sestavljeno (1) |
| --- | --- |

2.3.2

Vzbujanje: ločeno/vzporedno/zaporedno/sestavljeno (1)

| 2.3.3 | Sinhrono/asinhrono (1) |
| --- | --- |

2.3.3

Sinhrono/asinhrono (1)

| 2.3.4 | Hladilni sistem: zračni/tekočinski (1) |
| --- | --- |

2.3.4

Hladilni sistem: zračni/tekočinski (1)

3.   OPIS MENJALNIKA

| 3.1 | Tip: ročni/avtomatski/brez/drugo (navedite) (1): ... |
| --- | --- |

3.1

Tip: ročni/avtomatski/brez/drugo (navedite) (1): ...

| 3.2 | Prestavno razmerje: ... |
| --- | --- |

3.2

Prestavno razmerje: ...

| 3.3 | Dimenzija avtomobilskih plaščev: ... |
| --- | --- |

3.3

Dimenzija avtomobilskih plaščev: ...

4.   POGONSKI AKUMULATOR

| 4.1 | Tovarniška in blagovna znamka akumulatorja: ... |
| --- | --- |

4.1

Tovarniška in blagovna znamka akumulatorja: ...

| 4.2 | Tip vseh uporabljenih elektrokemičnih parov: ...
  ... |
| --- | --- |

4.2

Tip vseh uporabljenih elektrokemičnih parov: ...

...

| 4.2.1 | Nazivna napetost: ...V |
| --- | --- |

4.2.1

Nazivna napetost: ...V

| 4.2.2 | Število akumulatorskih celic |
| --- | --- |

4.2.2

Število akumulatorskih celic

| 4.2.3 | Število akumulatorskih modulov
  Stopnja kombinacije plinov (v odstotkih) |
| --- | --- |

4.2.3

Število akumulatorskih modulov

Stopnja kombinacije plinov (v odstotkih)

| 4.3 | Vrsta(-e) prezračevanja za akumulatorski modul/sklop (1): ... |
| --- | --- |

4.3

Vrsta(-e) prezračevanja za akumulatorski modul/sklop (1): ...

| 4.4 | Opis hladilnega sistema (če je): ... |
| --- | --- |

4.4

Opis hladilnega sistema (če je): ...

| 4.5 | Kratek opis postopka vzdrževanja (če je): ... |
| --- | --- |

4.5

Kratek opis postopka vzdrževanja (če je): ...

| 4.6 | Energija akumulatorja: ...kW.h |
| --- | --- |

4.6

Energija akumulatorja: ...kW.h

| 4.7 | Vrednost napetosti ob koncu praznjenja: ...V |
| --- | --- |

4.7

Vrednost napetosti ob koncu praznjenja: ...V

5.   ELEKTRONSKI PRETVORNIKI POGONSKEGA SISTEMA IN POMOŽNA POGONSKA OPREMA

| 5.1 | Kratek opis vsakega elektronskega pretvornika in pomožne opreme: ... |
| --- | --- |

5.1

Kratek opis vsakega elektronskega pretvornika in pomožne opreme: ...

| 5.2 | Znamka sklopa elektronskega pretvornika: ... |
| --- | --- |

5.2

Znamka sklopa elektronskega pretvornika: ...

| 5.3 | Tip sklopa elektronskega pretvornika: ... |
| --- | --- |

5.3

Tip sklopa elektronskega pretvornika: ...

| 5.4 | Znamka vsake pomožne opreme: ... |
| --- | --- |

5.4

Znamka vsake pomožne opreme: ...

| 5.5 | Tip vsake pomožne opreme: ... |
| --- | --- |

5.5

Tip vsake pomožne opreme: ...

| 5.6 | Polnilnik: vgrajen/zunanji (1) |
| --- | --- |

5.6

Polnilnik: vgrajen/zunanji (1)

| 5.6.1 | Znamka in tip različnih delov polnilnika (2) |
| --- | --- |

5.6.1

Znamka in tip različnih delov polnilnika (2)

| 5.6.2 | Opis načrta polnilnika (2)

  Izhodna nominalna moč (kW) (2)

  Največja napetost napajanja (V) (2) |
| --- | --- |

5.6.2

Opis načrta polnilnika (2)

Izhodna nominalna moč (kW) (2)

Največja napetost napajanja (V) (2)

| 5.6.5 | Največja jakost napajanja (A) (2)

  Znamka in tip krmilne enote (če je) (2) |
| --- | --- |

5.6.5

Največja jakost napajanja (A) (2)

Znamka in tip krmilne enote (če je) (2)

| 5.6.7 | Graf delovanja, krmiljenj in varnosti (2) |
| --- | --- |

5.6.7

Graf delovanja, krmiljenj in varnosti (2)

| 5.6.8 | Opis in lastnosti obdobij napajanja (2) |
| --- | --- |

5.6.8

Opis in lastnosti obdobij napajanja (2)

| 5.7 | Natančna določitev omrežja: |
| --- | --- |

5.7

Natančna določitev omrežja:

| 5.7.1 | Tip omrežja: enofazno/trifazno (1) |
| --- | --- |

5.7.1

Tip omrežja: enofazno/trifazno (1)

| 5.7.2 | Napetost: ... V |
| --- | --- |

5.7.2

Napetost: ... V

6.   VAROVALKA IN/ALI PREKINJEVALEC TOKA

| 6.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

6.1

Tip: ...

| 6.2 | Graf, ki prikazuje funkcionalni razpon: ... |
| --- | --- |

6.2

Graf, ki prikazuje funkcionalni razpon: ...

7.   MOČNOSTNI KABLI

| 7.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

7.1

Tip: ...

---

(1)

| — | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

—

Neustrezno črtati.

(2)

| — | Za vozila, opremljena z vgrajenim polnilnikom. |
| --- | --- |

—

Za vozila, opremljena z vgrajenim polnilnikom.

---

PRILOGA 7

DOLOČANJE EMISIJ VODIKA MED POSTOPKI NAPAJANJA POGONSKEGA AKUMULATORJA

1.   UVOD

Ta priloga opisuje postopek za določanje emisij vodika med postopki napajanja pogonskega akumulatorja vseh akumulatorskih električnih cestnih vozil s skladu z odstavkom 5.3 tega pravilnika.

2.   OPIS PRESKUSA

Izvede se preskus emisije vodika (slika 7.1), da se določijo emisije vodika med postopki napajanja pogonskega akumulatorja z vgrajenim polnilnikom. Preskus obsega naslednje korake:

| (a) | priprava vozila; |
| --- | --- |

(a)

priprava vozila;

| (b) | praznjenje pogonskega akumulatorja; |
| --- | --- |

(b)

praznjenje pogonskega akumulatorja;

| (c) | določitev emisij vodika med običajnim napajanjem; |
| --- | --- |

(c)

določitev emisij vodika med običajnim napajanjem;

| (d) | določitev emisij vodika med napajanjem, ko pride do izpada delovanja vgrajenega polnilnika. |
| --- | --- |

(d)

določitev emisij vodika med napajanjem, ko pride do izpada delovanja vgrajenega polnilnika.

3.   VOZILO

| 3.1 | Vozilo mora biti v dobrem mehanskem stanju z vsaj 300 prevoženimi kilometri v sedmih dneh pred preskusom. V tem času mora biti vozilo opremljeno s pogonskim akumulatorjem, ki je predmet preskusa emisij vodika. |
| --- | --- |

3.1

Vozilo mora biti v dobrem mehanskem stanju z vsaj 300 prevoženimi kilometri v sedmih dneh pred preskusom. V tem času mora biti vozilo opremljeno s pogonskim akumulatorjem, ki je predmet preskusa emisij vodika.

| 3.2 | Če se akumulator uporablja pri temperaturi, višji od temperature okolja, mora izvajalec upoštevati postopek proizvajalca, da temperatura pogonskega akumulatorja ostane v območju običajnega delovanja.
  Zastopniku proizvajalca mora biti omogočeno, da potrdi, da sistem za uravnavanje temperature pogonskega akumulatorja ni poškodovan in njegova zmogljivost ni v okvari. |
| --- | --- |

3.2

Če se akumulator uporablja pri temperaturi, višji od temperature okolja, mora izvajalec upoštevati postopek proizvajalca, da temperatura pogonskega akumulatorja ostane v območju običajnega delovanja.

Zastopniku proizvajalca mora biti omogočeno, da potrdi, da sistem za uravnavanje temperature pogonskega akumulatorja ni poškodovan in njegova zmogljivost ni v okvari.

Slika 7.1

Določanje emisij vodika med postopki napajanja pogonskega akumulatorja

Image

4.   PRESKUSNA OPREMA ZA PRESKUS EMISIJE VODIKA

4.1   Dinamometer

Dinamometer mora izpolnjevati zahteve sprememb 05 k Pravilniku št. 83.

4.2   Prostor za merjenje emisij vodika

Prostor za merjenje emisij vodika mora biti neprepustna merilna komora, v kateri je prostor za preskušano vozilo. Dostop k vozilu mora biti mogoč z vseh strani, in ko se prostor zapre, mora biti neprepusten skladno z Dodatkom 1 k tej prilogi. Notranja površina prostora mora biti nepremočljiva in ne sme reagirati z vodikom. Klimatizacijski sistem mora biti sposoben nadzirati temperaturo zraka v prostoru, da se ta spreminja glede na zahteve, predpisane v preskusu za temperaturo, s povprečnim dovoljenim odstopanjem ± 2 K v celotnem trajanju preskusa.

Zaradi prilagoditve prostorninskim spremembam, ki nastanejo zaradi emisij vodika v prostoru, se lahko uporabi prostor s spremenljivo prostornino ali druga preskusna oprema. Prostor s spremenljivo prostornino se širi in krči glede na emisije vodika v prostoru. Možna načina prilagajanja spremembam notranje prostornine sta dva: premične stene ali meh, pri katerem se nepremočljive vreče v prostoru širijo in krčijo glede na spremembe tlaka z izmenjavanjem zraka izven prostora. Sistemi prilagajanja prostornine v nobenem primeru ne smejo vplivati na prostor, kakor je določen v Dodatku 1 k tej prilogi.

Vsi načini prilagajanja prostornine morajo omejiti razliko med tlakom v prostoru in zračnim tlakom na največ ± 5 hPa.

Prostor mora biti narejen tako, da se lahko določi stalna prostornina. Prostor s spremenljivo prostornino mora prenesti spremembe svoje „nazivne prostornine“ (glej Prilogo 7, Dodatek 1, točka 2.1.1), pri čemer se upoštevajo emisije vodika med preskušanjem.

4.3   Analitični sistemi

| 4.3.1 | Analizator vodika |
| --- | --- |

4.3.1

Analizator vodika

| 4.3.1.1 | Ozračje v komori spremlja analizator vodika (elektrokemični detektor) ali kromatograf za ugotavljanje toplotne prevodnosti. Vzorčni plin je treba črpati iz sredine stranske stene ali stropa komore, vsak morebitni obhodni tok zraka pa se mora vračati v prostor, če je mogoče na mesto, nižje od ventilatorja. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Ozračje v komori spremlja analizator vodika (elektrokemični detektor) ali kromatograf za ugotavljanje toplotne prevodnosti. Vzorčni plin je treba črpati iz sredine stranske stene ali stropa komore, vsak morebitni obhodni tok zraka pa se mora vračati v prostor, če je mogoče na mesto, nižje od ventilatorja.

| 4.3.1.2 | Analizator vodika mora imeti odzivni čas manj kot 10 sekund za 90 % končnega odčitka. Njegova stabilnost mora biti večja od 2 odstotkov celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 % celotnega razpona v petnajstminutnem obdobju za vse razpone delovanja. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Analizator vodika mora imeti odzivni čas manj kot 10 sekund za 90 % končnega odčitka. Njegova stabilnost mora biti večja od 2 odstotkov celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 % celotnega razpona v petnajstminutnem obdobju za vse razpone delovanja.

| 4.3.1.3 | Ponovljivost analizatorja, izražena kot ena standardna deviacija, mora biti večja od 1 odstotka celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 % celotnega razpona na vseh uporabljenih razponih. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Ponovljivost analizatorja, izražena kot ena standardna deviacija, mora biti večja od 1 odstotka celotnega razpona pri nič in pri 80 odstotkov ± 20 % celotnega razpona na vseh uporabljenih razponih.

| 4.3.1.4 | Delovne razpone analizatorja je treba izbrati tako, da so točnosti pri merjenju, kalibriranju in nadzoru uhajanja kar največje. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Delovne razpone analizatorja je treba izbrati tako, da so točnosti pri merjenju, kalibriranju in nadzoru uhajanja kar največje.

| 4.3.2 | Sistem zapisovanja podatkov analizatorja vodika
  Analizator vodika mora biti opremljen z napravo za zapisovanje izhodnih električnih signalov, ki beleži podatke vsaj enkrat na minuto. Delovne značilnosti zapisovalnega sistema morajo biti vsaj enakovredne signalu, ki se zapisuje, in morajo zagotavljati stalen zapis rezultatov. Zapis mora jasno pokazati začetek in konec preskusa običajnega napajanja in napake pri napajanju. |
| --- | --- |

4.3.2

Sistem zapisovanja podatkov analizatorja vodika

Analizator vodika mora biti opremljen z napravo za zapisovanje izhodnih električnih signalov, ki beleži podatke vsaj enkrat na minuto. Delovne značilnosti zapisovalnega sistema morajo biti vsaj enakovredne signalu, ki se zapisuje, in morajo zagotavljati stalen zapis rezultatov. Zapis mora jasno pokazati začetek in konec preskusa običajnega napajanja in napake pri napajanju.

4.4   Zapisovanje temperature

| 4.4.1 | Temperatura v komori se zapisuje na dveh točkah s senzorjema temperature, ki sta povezana tako, da prikažeta srednjo vrednost. Merilne točke segajo v prostor približno 0,1 m od navpične središčne črte vsake stranske stene na višini 0,9 ±0,2 m. |
| --- | --- |

4.4.1

Temperatura v komori se zapisuje na dveh točkah s senzorjema temperature, ki sta povezana tako, da prikažeta srednjo vrednost. Merilne točke segajo v prostor približno 0,1 m od navpične središčne črte vsake stranske stene na višini 0,9 ±0,2 m.

| 4.4.2 | Temperatura akumulatorskih modulov se zapisuje s senzorji. |
| --- | --- |

4.4.2

Temperatura akumulatorskih modulov se zapisuje s senzorji.

| 4.4.3 | Temperaturo je treba ves čas merjenja emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto. |
| --- | --- |

4.4.3

Temperaturo je treba ves čas merjenja emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto.

| 4.4.4 | Točnost sistema zapisovanja temperature mora biti do ±1,0 K, temperatura pa mora biti določljiva v mejah ±0,1 K. |
| --- | --- |

4.4.4

Točnost sistema zapisovanja temperature mora biti do ±1,0 K, temperatura pa mora biti določljiva v mejah ±0,1 K.

| 4.4.5 | Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund. |
| --- | --- |

4.4.5

Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund.

4.5   Zapisovanje tlaka

| 4.5.1 | Razliko Δp med zračnim tlakom v preskusnem območju in tlakom v komori je treba v času trajanja meritev emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto. |
| --- | --- |

4.5.1

Razliko Δp med zračnim tlakom v preskusnem območju in tlakom v komori je treba v času trajanja meritev emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto.

| 4.5.2 | Točnost sistema za zapisovanje tlaka mora biti do ± 2 hPa, tlak pa mora biti določljiv v mejah ±0,2 hPa. |
| --- | --- |

4.5.2

Točnost sistema za zapisovanje tlaka mora biti do ± 2 hPa, tlak pa mora biti določljiv v mejah ±0,2 hPa.

| 4.5.3 | Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund. |
| --- | --- |

4.5.3

Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund.

4.6   Zapisovanje napetosti in jakosti električnega toka

| 4.6.1 | Napetost in jakost električnega toka vgrajenega polnilnika (akumulatorja) je treba ves čas merjenja emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto. |
| --- | --- |

4.6.1

Napetost in jakost električnega toka vgrajenega polnilnika (akumulatorja) je treba ves čas merjenja emisij vodika zapisovati vsaj enkrat na minuto.

| 4.6.2 | Točnost sistema za zapisovanje napetosti mora biti do ± 1 V, napetost pa mora biti določljiva v mejah ±0,1 V. |
| --- | --- |

4.6.2

Točnost sistema za zapisovanje napetosti mora biti do ± 1 V, napetost pa mora biti določljiva v mejah ±0,1 V.

| 4.6.3 | Točnost sistema za zapisovanje jakosti električnega toka mora biti do ±0,5 A, jakost električnega toka pa mora biti določljiva v mejah ±0,05 A. |
| --- | --- |

4.6.3

Točnost sistema za zapisovanje jakosti električnega toka mora biti do ±0,5 A, jakost električnega toka pa mora biti določljiva v mejah ±0,05 A.

| 4.6.4 | Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund. |
| --- | --- |

4.6.4

Sistem zapisovanja ali obdelave podatkov mora biti sposoben določiti čas na ± 15 sekund.

4.7   Ventilatorji

Komora mora biti opremljena z enim ali več ventilatorji ali puhali z zmogljivostjo 0,1 do 0,5 m3/sekundo, ki temeljito mešajo ozračje v prostoru. Med meritvami mora biti mogoče doseči enakomerno temperaturo in koncentracijo vodika v komori. Vozilo v prostoru ne sme biti izpostavljeno neposrednemu curku zraka iz ventilatorjev ali puhal.

4.8   Plini

| 4.8.1 | Za kalibracijo in delovanje morajo biti na voljo naslednji čisti plini:
  prečiščeni sintetični zrak (čistost: < 1 ppm C1 ekvivalenta; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); delež kisika med 18 % in 21 % prostornine,
  vodik (H2), s čistostjo najmanj 99,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1

Za kalibracijo in delovanje morajo biti na voljo naslednji čisti plini:

prečiščeni sintetični zrak (čistost: < 1 ppm C1 ekvivalenta; < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); delež kisika med 18 % in 21 % prostornine,

vodik (H2), s čistostjo najmanj 99,5 %.

| 4.8.2 | Plini za kalibracijo morajo vsebovati mešanice vodika (H2) in prečiščenega sintetičnega zraka. Dejanske koncentracije kalibracijskega plina morajo biti ± 2 odstotka nominalnih vrednosti. Točnost razredčenih plinov, dobljenih pri uporabi delilnika plina, mora biti ± 2 % nominalne vrednosti. Koncentracije iz Dodatka 1 se lahko dosežejo tudi z uporabo delilnika plina, tako da je plin za redčenje sintetični zrak. |
| --- | --- |

4.8.2

Plini za kalibracijo morajo vsebovati mešanice vodika (H2) in prečiščenega sintetičnega zraka. Dejanske koncentracije kalibracijskega plina morajo biti ± 2 odstotka nominalnih vrednosti. Točnost razredčenih plinov, dobljenih pri uporabi delilnika plina, mora biti ± 2 % nominalne vrednosti. Koncentracije iz Dodatka 1 se lahko dosežejo tudi z uporabo delilnika plina, tako da je plin za redčenje sintetični zrak.

5.   PRESKUSNI POSTOPEK

Preskus obsega naslednjih pet korakov:

| (i) | priprava vozila; |
| --- | --- |

(i)

priprava vozila;

| (ii) | praznjenje pogonskega akumulatorja; |
| --- | --- |

(ii)

praznjenje pogonskega akumulatorja;

| (iii) | določitev emisij vodika med običajnim napajanjem; |
| --- | --- |

(iii)

določitev emisij vodika med običajnim napajanjem;

| (iv) | praznjenje pogonskega akumulatorja; |
| --- | --- |

(iv)

praznjenje pogonskega akumulatorja;

| (v) | določitev emisij vodika med napajanjem, ko pride do izpada delovanja vgrajenega polnilnika. |
| --- | --- |

(v)

določitev emisij vodika med napajanjem, ko pride do izpada delovanja vgrajenega polnilnika.

Če je vozilo med dvema korakoma treba premakniti, se potisne na naslednje preskuševališče.

5.1   Priprava vozila

Preveriti je treba staranje pogonskega akumulatorja, da se dokaže, da je vozilo v sedmih dneh pred preskusom prevozilo najmanj 300 km. V tem času mora biti vozilo opremljeno s pogonskim akumulatorjem, ki je predmet preskusa emisij vodika. Če tega ni mogoče dokazati, se uporabi naslednji postopek.

| 5.1.1 | Praznjenje in začetno napajanje akumulatorja
  Postopek se začne s praznjenjem pogonskega akumulatorja vozila z vožnjo po preskusni stezi ali na dinamometru pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje tridesetminutne hitrosti vozila.
  Praznjenje se ustavi:






  (a) | ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Praznjenje in začetno napajanje akumulatorja

Postopek se začne s praznjenjem pogonskega akumulatorja vozila z vožnjo po preskusni stezi ali na dinamometru pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje tridesetminutne hitrosti vozila.

Praznjenje se ustavi:

(a)

ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali

| (b) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali

| (c) | ko je prevožena razdalja 100 km. |
| --- | --- |

(c)

ko je prevožena razdalja 100 km.

| 5.1.2 | Začetno napajanje akumulatorja
  Napajanje se izvaja:






  (a) | z vgrajenim polnilnikom, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Začetno napajanje akumulatorja

Napajanje se izvaja:

(a)

z vgrajenim polnilnikom,

| (b) | pri temperaturi okolja med 293 K in 303 K. |
| --- | --- |

(b)

pri temperaturi okolja med 293 K in 303 K.

Postopek izključuje vse vrste zunanjih polnilnikov.

Ob koncu napajanja pogonskega akumulatorja se vgrajeni polnilnik samodejno ustavi.

Ta postopek izključuje vse vrste posebnega napajanja, ki bi se lahko sprožilo samodejno ali ročno, kot na primer izravnalno napajanje ali vzdrževalno napajanje.

| 5.1.3 | Postopek iz odstavkov 5.1.1 do 5.1.2 je treba dvakrat ponoviti. |
| --- | --- |

5.1.3

Postopek iz odstavkov 5.1.1 do 5.1.2 je treba dvakrat ponoviti.

5.2   Praznjenje akumulatorja

Pogonski akumulator se izprazni z vožnjo po preskusni stezi ali na dinamometru pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje tridesetminutne hitrosti vozila.

Praznjenje se ustavi:

| (a) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(a)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali

| (b) | ko je največja hitrost vozila nižja od 20 km/h. |
| --- | --- |

(b)

ko je največja hitrost vozila nižja od 20 km/h.

5.3   Odstavitev vozila

V petnajstih minutah od zaključka postopka praznjenja akumulatorja iz odstavka 5.2 se vozilo parkira v prostoru za odstavitev. Vozilo stoji tu najmanj 12 ur in največ 36 ur od zaključka praznjenja pogonskega akumulatorja do začetka preskusa emisije vodika med običajnim napajanjem. V tem času mora biti vozilo odstavljeno pri 293 K ± 2 K.

5.4   Preskus emisije vodika med običajnim napajanjem

| 5.4.1 | Pred zaključkom poteka časa odstavitve se merilna komora nekaj minut splakuje, dokler ni dosežena ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključi(-jo) tudi ventilator(-ji) za mešanje zraka v prostoru. |
| --- | --- |

5.4.1

Pred zaključkom poteka časa odstavitve se merilna komora nekaj minut splakuje, dokler ni dosežena ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključi(-jo) tudi ventilator(-ji) za mešanje zraka v prostoru.

| 5.4.2 | Neposredno pred preskusom se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje. |
| --- | --- |

5.4.2

Neposredno pred preskusom se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje.

| 5.4.3 | Ob zaključku odstavitve je treba preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnimi prostori premakniti v merilno komoro. |
| --- | --- |

5.4.3

Ob zaključku odstavitve je treba preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnimi prostori premakniti v merilno komoro.

| 5.4.4 | Vozilo se priključi na električno omrežje. Akumulator se napaja po običajnem postopku napajanja, določenem v odstavku 5.4.7 spodaj. |
| --- | --- |

5.4.4

Vozilo se priključi na električno omrežje. Akumulator se napaja po običajnem postopku napajanja, določenem v odstavku 5.4.7 spodaj.

| 5.4.5 | Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka običajnega napajanja. |
| --- | --- |

5.4.5

Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka običajnega napajanja.

| 5.4.6 | Začetek običajnega napajanja za preskus emisije vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus običajnega napajanja.
  Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6). Temperatura okolja T v prostoru v času običajnega napajanja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K. |
| --- | --- |

5.4.6

Začetek običajnega napajanja za preskus emisije vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus običajnega napajanja.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6). Temperatura okolja T v prostoru v času običajnega napajanja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

| 5.4.7 | Postopek običajnega napajanja
  Običajno napajanje se izvaja z vgrajenim polnilnikom in obsega naslednje korake:






  (a) | Napajanje pri stalni moči v t1. |
| --- | --- | --- |

5.4.7

Postopek običajnega napajanja

Običajno napajanje se izvaja z vgrajenim polnilnikom in obsega naslednje korake:

(a)

Napajanje pri stalni moči v t1.

| (b) | Prekomerno napajanje pri stalnem toku v t2. Jakost prekomernega napajanja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim napajanjem. |
| --- | --- |

(b)

Prekomerno napajanje pri stalnem toku v t2. Jakost prekomernega napajanja določi proizvajalec in je enaka jakosti, ki se uporablja med izravnalnim napajanjem.

Merilo konca napajanja pogonskega akumulatorja ustreza samodejni ustavitvi vgrajenega polnilnika pri času napajanja t1 + t2. Ta čas napajanja je omejen na t1 + 5 ur, tudi če standardnimi instrumenti voznika jasno opozorijo, da akumulator še ni poln.

| 5.4.8 | Neposredno pred zaključkom preskusa se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje. |
| --- | --- |

5.4.8

Neposredno pred zaključkom preskusa se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje.

| 5.4.9 | Vzorčenje emisij se zaključi t1 + t2 ali t1 + 5 ur po začetku prvega vzorčenja, kakor je opisano v odstavku 5.4.6. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus običajnega napajanja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6. |
| --- | --- |

5.4.9

Vzorčenje emisij se zaključi t1 + t2 ali t1 + 5 ur po začetku prvega vzorčenja, kakor je opisano v odstavku 5.4.6. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus običajnega napajanja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6.

5.5   Preskus emisije vodika pri izpadu delovanja vgrajenega polnilnika

| 5.5.1 | V največ sedmih dneh po zaključku prejšnjega preskusa se postopek začne s praznjenjem pogonskega akumulatorja vozila v skladu z odstavkom 5.2. |
| --- | --- |

5.5.1

V največ sedmih dneh po zaključku prejšnjega preskusa se postopek začne s praznjenjem pogonskega akumulatorja vozila v skladu z odstavkom 5.2.

| 5.5.2 | Korake postopka v odstavku 5.3 je treba ponoviti. |
| --- | --- |

5.5.2

Korake postopka v odstavku 5.3 je treba ponoviti.

| 5.5.3 | Pred zaključkom poteka časa odstavitve se merilna komora nekaj minut splakuje, dokler ni dosežena ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključi(-jo) tudi ventilator(-ji) za mešanje zraka v prostoru. |
| --- | --- |

5.5.3

Pred zaključkom poteka časa odstavitve se merilna komora nekaj minut splakuje, dokler ni dosežena ustaljena koncentracija vodika v okolju. Ob tem se vključi(-jo) tudi ventilator(-ji) za mešanje zraka v prostoru.

| 5.5.4 | Neposredno pred preskusom se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje. |
| --- | --- |

5.5.4

Neposredno pred preskusom se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje.

| 5.5.5 | Ob zaključku odstavitve je treba preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnimi prostori premakniti v merilno komoro. |
| --- | --- |

5.5.5

Ob zaključku odstavitve je treba preskusno vozilo z ugasnjenim motorjem in odprtimi okni in prtljažnimi prostori premakniti v merilno komoro.

| 5.5.6 | Vozilo se priključi na električno omrežje. Akumulator se napaja v skladu s postopkom okvare napajanja, določenim v odstavku 5.5.9 spodaj. |
| --- | --- |

5.5.6

Vozilo se priključi na električno omrežje. Akumulator se napaja v skladu s postopkom okvare napajanja, določenim v odstavku 5.5.9 spodaj.

| 5.5.7 | Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka okvare napajanja. |
| --- | --- |

5.5.7

Vrata prostora se neprepustno zaprejo in zatesnijo v dveh minutah od trenutka električne zapore koraka okvare napajanja.

| 5.5.8 | Začetek okvare napajanja za preskus emisije vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus okvare napajanja.
  Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6). Temperatura okolja T v prostoru v času okvare napajanja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K. |
| --- | --- |

5.5.8

Začetek okvare napajanja za preskus emisije vodika se začne, ko je komora zatesnjena. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo začetne odčitke CH2i, Ti in Pi za preskus okvare napajanja.

Te vrednosti se uporabijo za izračun emisij vodika (odstavek 6). Temperatura okolja T v prostoru v času okvare napajanja ne sme biti nižja od 291 K in ne višja od 295 K.

| 5.5.9 | Postopek okvare napajanja
  Okvara napajanja se izvaja z vgrajenim polnilnikom in obsega naslednje korake:






  (a) | Napajanje pri stalni moči v t’1. |
| --- | --- | --- |

5.5.9

Postopek okvare napajanja

Okvara napajanja se izvaja z vgrajenim polnilnikom in obsega naslednje korake:

(a)

Napajanje pri stalni moči v t’1.

| (b) | 30-minutno napajanje z največjim tokom. V tej fazi je vgrajeni polnilnik blokiran na najvišji tok. |
| --- | --- |

(b)

30-minutno napajanje z največjim tokom. V tej fazi je vgrajeni polnilnik blokiran na najvišji tok.

| 5.5.10 | Neposredno pred zaključkom preskusa se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje. |
| --- | --- |

5.5.10

Neposredno pred zaključkom preskusa se analizator vodika nastavi na ničlo in nastavi se njegovo merilno območje.

| 5.5.11 | Preskus se zaključi t’1 + 30 minut po začetku prvega vzorčenja, kakor je opisano v odstavku 5.8.8. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus okvare napajanja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6. |
| --- | --- |

5.5.11

Preskus se zaključi t’1 + 30 minut po začetku prvega vzorčenja, kakor je opisano v odstavku 5.8.8. Zapisuje se čas. Izmerijo se koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak, ki pomenijo končne odčitke CH2f, Tf in Pf za preskus okvare napajanja, ki se uporabijo v izračunu iz odstavka 6.

6.   IZRAČUN

Preskusi emisij vodika iz odstavka 5 omogočajo izračun emisij vodika iz faze običajnega napajanja in faze okvare napajanja. Emisije vodika iz obeh faz se izračunajo z uporabo začetne in končne koncentracije vodika, temperature in tlaka v prostoru, skupaj z neto prostornino prostora.

Uporabi se naslednja enačba:

Formula

kjer je:

| MH2 | = | masa vodika v gramih |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmerjena koncentracija vodika v prostoru, ppm prostornina |
| V | = | neto prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), popravljena za prostornino vozila z odprtimi okni in odprtim prtljažnim prostorom. Če prostornina vozila ni določena, se odšteje prostornina 1,42 m3. |
| Vout | = | izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku |
| T | = | temperatura okolja v komori, v K |
| P | = | absolutni tlak v prostoru, v kPa |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

masa vodika v gramih

CH2

=

izmerjena koncentracija vodika v prostoru, ppm prostornina

V

=

neto prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), popravljena za prostornino vozila z odprtimi okni in odprtim prtljažnim prostorom. Če prostornina vozila ni določena, se odšteje prostornina 1,42 m3.

Vout

=

izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku

T

=

temperatura okolja v komori, v K

P

=

absolutni tlak v prostoru, v kPa

k

=

2,42

| kjer | : | i je začetni odčitek
  f je končni odčitek |
| --- | --- | --- |

kjer

:

i je začetni odčitek

f je končni odčitek

6.2   Rezultati preskusov

Mase emisij vodika za vozilo so:

| MN | = | masa emisije vodika za preskus običajnega napajanja, v gramih |
| --- | --- | --- |
| MD | = | masa emisije vodika za preskus okvare napajanja, v gramih |

MN

=

masa emisije vodika za preskus običajnega napajanja, v gramih

MD

=

masa emisije vodika za preskus okvare napajanja, v gramih

Dodatek 1

KALIBRACIJA OPREME ZA PRESKUŠANJE EMISIJE VODIKA

1.   POGOSTNOST IN NAČINI KALIBRACIJE

Vso opremo je treba kalibrirati pred prvo uporabo in nato po potrebi, v vsakem primeru pa v mesecu pred preskušanjem za podelitev homologacije. Načini kalibracije, ki se uporabljajo, so opisani v tem dodatku.

2.   KALIBRACIJA MERILNEGA PROSTORA

| 2.1 | Začetno določanje notranje prostornine prostora |
| --- | --- |

2.1

Začetno določanje notranje prostornine prostora

| 2.1.1 | Pred prvo uporabo se notranja prostornina komore določi takole: pazljivo se izmerijo notranje dimenzije komore, pri čemer se upoštevajo vse nepravilnosti, kot so oporniki. S temi meritvami se določi notranja prostornina komore.
  Prostornina prostora se mora ustaliti, ko je temperatura okolja 293 K. Ta nazivna prostornina mora biti ponovljiva z odstopanjem ±0,5 % navedene vrednosti. |
| --- | --- |

2.1.1

Pred prvo uporabo se notranja prostornina komore določi takole: pazljivo se izmerijo notranje dimenzije komore, pri čemer se upoštevajo vse nepravilnosti, kot so oporniki. S temi meritvami se določi notranja prostornina komore.

Prostornina prostora se mora ustaliti, ko je temperatura okolja 293 K. Ta nazivna prostornina mora biti ponovljiva z odstopanjem ±0,5 % navedene vrednosti.

| 2.1.2 | Neto notranja prostornina se določi tako, da se odšteje 1,42 m3 notranje prostornine komore. Namesto vrednosti 1,42 m3 se lahko uporabi tudi prostornina preskusnega vozila z odprtim prtljažnikom in okni. |
| --- | --- |

2.1.2

Neto notranja prostornina se določi tako, da se odšteje 1,42 m3 notranje prostornine komore. Namesto vrednosti 1,42 m3 se lahko uporabi tudi prostornina preskusnega vozila z odprtim prtljažnikom in okni.

| 2.1.3 | Tesnost komore se preveri v skladu z odstavkom 2.3. Če masa vodika ne ustreza vbrizgani masi do ± 2 %, se zahteva popravni ukrep. |
| --- | --- |

2.1.3

Tesnost komore se preveri v skladu z odstavkom 2.3. Če masa vodika ne ustreza vbrizgani masi do ± 2 %, se zahteva popravni ukrep.

| 2.2 | Določanje emisij ozadja v komori
  S tem postopkom se zagotavlja, da v komori ni nobenih materialov, ki oddajajo večje količine vodika. Pregled je treba opraviti ob začetku uporabe prostora, potem ko so bila v prostoru izvedena vsa dela, ki lahko vplivajo na emisije ozadja v prostoru, in se ponavlja vsaj enkrat na leto. |
| --- | --- |

2.2

Določanje emisij ozadja v komori

S tem postopkom se zagotavlja, da v komori ni nobenih materialov, ki oddajajo večje količine vodika. Pregled je treba opraviti ob začetku uporabe prostora, potem ko so bila v prostoru izvedena vsa dela, ki lahko vplivajo na emisije ozadja v prostoru, in se ponavlja vsaj enkrat na leto.

| 2.2.1 | Prostori s spremenljivo prostornino se lahko uporabljajo s stalno ali spremenljivo prostornino, kakor je opisano v odstavku 2.1.1. Temperatura okolja pa mora biti v spodaj navedenem času štirih ur 293 K ± 2 K. |
| --- | --- |

2.2.1

Prostori s spremenljivo prostornino se lahko uporabljajo s stalno ali spremenljivo prostornino, kakor je opisano v odstavku 2.1.1. Temperatura okolja pa mora biti v spodaj navedenem času štirih ur 293 K ± 2 K.

| 2.2.2 | Prostor se lahko zapre in ventilator za mešanje zraka lahko deluje do 12 ur pred začetkom štiriurnega vzorčenja ozadja. |
| --- | --- |

2.2.2

Prostor se lahko zapre in ventilator za mešanje zraka lahko deluje do 12 ur pred začetkom štiriurnega vzorčenja ozadja.

| 2.2.3 | Analizator se (če je potrebno) kalibrira, nato se nastavi na ničlo in določi merilno območje. |
| --- | --- |

2.2.3

Analizator se (če je potrebno) kalibrira, nato se nastavi na ničlo in določi merilno območje.

| 2.2.4 | Prostor je treba splakovati, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika, nato pa se vklopi ventilator za mešanje zraka, če še ni vklopljen. |
| --- | --- |

2.2.4

Prostor je treba splakovati, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika, nato pa se vklopi ventilator za mešanje zraka, če še ni vklopljen.

| 2.2.5 | Nato se komora zapre in izmerijo se koncentracija vodika ozadja v komori, temperatura in zračni tlak. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za izračun emisij ozadja v prostoru. |
| --- | --- |

2.2.5

Nato se komora zapre in izmerijo se koncentracija vodika ozadja v komori, temperatura in zračni tlak. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za izračun emisij ozadja v prostoru.

| 2.2.6 | Prostor tako ostane nemoten z vklopljenim ventilatorjem za mešanje zraka štiri ure. |
| --- | --- |

2.2.6

Prostor tako ostane nemoten z vklopljenim ventilatorjem za mešanje zraka štiri ure.

| 2.2.7 | Po preteku tega časa se z istim analizatorjem izmeri koncentracija vodika v komori. Izmerita se tudi temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf. |
| --- | --- |

2.2.7

Po preteku tega časa se z istim analizatorjem izmeri koncentracija vodika v komori. Izmerita se tudi temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf.

| 2.2.8 | Spremembo mase vodika v prostoru je treba izračunati med trajanjem preskusa v skladu z odstavkom 2.4 in ne sme presegati 0,5 g. |
| --- | --- |

2.2.8

Spremembo mase vodika v prostoru je treba izračunati med trajanjem preskusa v skladu z odstavkom 2.4 in ne sme presegati 0,5 g.

| 2.3 | Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori
  Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori zagotavljata preverjanje izračuna prostornine (odstavek 2.1) in izmerita morebitna uhajanja. Stopnja uhajanja iz prostora se določi pri njegovi prvi uporabi, po vsakem posegu v prostor, ki lahko vpliva na integriteto prostora, in nato vsaj enkrat na mesec. Če med šestimi zaporednimi mesečnimi pregledi niso potrebna popravila, se lahko stopnja uhajanja iz prostora nato določa četrtletno, dokler niso potrebna popravila. |
| --- | --- |

2.3

Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori

Kalibracija in preskus zadrževanja vodika v komori zagotavljata preverjanje izračuna prostornine (odstavek 2.1) in izmerita morebitna uhajanja. Stopnja uhajanja iz prostora se določi pri njegovi prvi uporabi, po vsakem posegu v prostor, ki lahko vpliva na integriteto prostora, in nato vsaj enkrat na mesec. Če med šestimi zaporednimi mesečnimi pregledi niso potrebna popravila, se lahko stopnja uhajanja iz prostora nato določa četrtletno, dokler niso potrebna popravila.

| 2.3.1 | Prostor je treba splakovati, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika. Če ventilator za mešanje zraka še ni vklopljen, se vklopi. Analizator vodika se nastavi na ničlo, po potrebi kalibrira in nastavi se merilno območje. |
| --- | --- |

2.3.1

Prostor je treba splakovati, dokler se ne doseže ustaljena koncentracija vodika. Če ventilator za mešanje zraka še ni vklopljen, se vklopi. Analizator vodika se nastavi na ničlo, po potrebi kalibrira in nastavi se merilno območje.

| 2.3.2 | Prostornino prostora je treba nastaviti na nazivno prostornino. |
| --- | --- |

2.3.2

Prostornino prostora je treba nastaviti na nazivno prostornino.

| 2.3.3 | Vklopi se sistem za uravnavanje temperature okolja (če še ni vklopljen) in nastavi na začetno temperaturo 293 K. |
| --- | --- |

2.3.3

Vklopi se sistem za uravnavanje temperature okolja (če še ni vklopljen) in nastavi na začetno temperaturo 293 K.

| 2.3.4 | Ko se temperatura v prostoru ustali na 293 K ± 2 K, se prostor zapre in izmerijo se koncentracija, temperatura in zračni tlak ozadja v prostoru. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za kalibracijo prostora. |
| --- | --- |

2.3.4

Ko se temperatura v prostoru ustali na 293 K ± 2 K, se prostor zapre in izmerijo se koncentracija, temperatura in zračni tlak ozadja v prostoru. To so začetni odčitki CH2i, Ti in Pi, ki se uporabijo za kalibracijo prostora.

| 2.3.5 | Prostornino prostora je treba sprostiti z nazivne vrednosti. |
| --- | --- |

2.3.5

Prostornino prostora je treba sprostiti z nazivne vrednosti.

| 2.3.6 | V prostor se vbrizga približno 100 g vodika. Maso vodika je treba izmeriti s točnostjo ± 2 odstotka izmerjene vrednosti. |
| --- | --- |

2.3.6

V prostor se vbrizga približno 100 g vodika. Maso vodika je treba izmeriti s točnostjo ± 2 odstotka izmerjene vrednosti.

| 2.3.7 | Vsebina v komori se pet minut meša, nato pa se izmerijo koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf za kalibracijo prostora in hkrati začetni odčitki CH2i, Ti in Pi za preverjanje zadrževanja. |
| --- | --- |

2.3.7

Vsebina v komori se pet minut meša, nato pa se izmerijo koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf za kalibracijo prostora in hkrati začetni odčitki CH2i, Ti in Pi za preverjanje zadrževanja.

| 2.3.8 | Na podlagi odčitkov v skladu z odstavkoma 2.3.4 in 2.3.7 ter enačbe iz odstavka 2.4 se nato izračuna masa vodika v prostoru. Ta mora v mejah ± 2 odstotka ustrezati izmerjeni masi vodika iz odstavka 2.3.6. |
| --- | --- |

2.3.8

Na podlagi odčitkov v skladu z odstavkoma 2.3.4 in 2.3.7 ter enačbe iz odstavka 2.4 se nato izračuna masa vodika v prostoru. Ta mora v mejah ± 2 odstotka ustrezati izmerjeni masi vodika iz odstavka 2.3.6.

| 2.3.9 | Vsebina v komori se mora mešati najmanj 10 ur. Ob izteku tega obdobja se izmerijo in zapišejo končna koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf za preverjanje zadrževanja vodika. |
| --- | --- |

2.3.9

Vsebina v komori se mora mešati najmanj 10 ur. Ob izteku tega obdobja se izmerijo in zapišejo končna koncentracija vodika, temperatura in zračni tlak. To so končni odčitki CH2f, Tf in Pf za preverjanje zadrževanja vodika.

| 2.3.10 | Po enačbi iz odstavka 2.4 se nato masa vodika izračuna iz odčitkov iz odstavkov 2.3.7 in 2.3.9. Masa se od mase vodika iz odstavka 2.3.8 ne razlikuje za več kot 5 %. |
| --- | --- |

2.3.10

Po enačbi iz odstavka 2.4 se nato masa vodika izračuna iz odčitkov iz odstavkov 2.3.7 in 2.3.9. Masa se od mase vodika iz odstavka 2.3.8 ne razlikuje za več kot 5 %.

| 2.4 | Izračun
  Izračun spremembe neto mase vodika v prostoru se uporablja za določanje vodika ozadja v komori in stopnje uhajanja. Začetni in končni odčitki koncentracije vodika, temperature in zračnega tlaka se uporabijo v naslednji enačbi za izračun spremembe mase.



  kjer je:







  MH2 | = | masa vodika v gramih |
| --- | --- | --- | --- |
| CH2 | = | izmerjena koncentracija vodika v prostoru, ppm prostornina |
| V | = | prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), kakor je izmerjena v odstavku 2.1.1 |
| Vout | = | izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku |
| T | = | temperatura okolja v komori, v K |
| P | = | absolutni tlak v prostoru, v kPa |
| k | = | 2,42 |

2.4

Izračun

Izračun spremembe neto mase vodika v prostoru se uporablja za določanje vodika ozadja v komori in stopnje uhajanja. Začetni in končni odčitki koncentracije vodika, temperature in zračnega tlaka se uporabijo v naslednji enačbi za izračun spremembe mase.

Formula

kjer je:

MH2

=

masa vodika v gramih

CH2

=

izmerjena koncentracija vodika v prostoru, ppm prostornina

V

=

prostornina prostora v kubičnih metrih (m3), kakor je izmerjena v odstavku 2.1.1

Vout

=

izravnalna prostornina v m3 pri preskusni temperaturi in tlaku

T

=

temperatura okolja v komori, v K

P

=

absolutni tlak v prostoru, v kPa

k

=

2,42

| kjer | : | i je začetni odčitek
  f je končni odčitek |
| --- | --- | --- |

kjer

:

i je začetni odčitek

f je končni odčitek

3.   KALIBRACIJA ANALIZATORJA VODIKA

Analizator je treba kalibrirati z uporabo vodika v zraku in prečiščenega sintetičnega zraka. Glej odstavek 4.8.2. Priloge 7.

Vsa običajno uporabljana območja delovanja se kalibrirajo po naslednjem postopku:

| 3.1 | Kalibracijska krivulja se določi z najmanj petimi kalibracijskimi točkami, čim bolj enakomerno razporejenimi po območju delovanja. Nazivna koncentracija kalibrirnega plina z najvišjo koncentracijo je vsaj 80 odstotkov obsega skale. |
| --- | --- |

3.1

Kalibracijska krivulja se določi z najmanj petimi kalibracijskimi točkami, čim bolj enakomerno razporejenimi po območju delovanja. Nazivna koncentracija kalibrirnega plina z najvišjo koncentracijo je vsaj 80 odstotkov obsega skale.

| 3.2 | Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma večja od 3, je število kalibracijskih točk najmanj število stopnje polinoma plus 2. |
| --- | --- |

3.2

Kalibracijska krivulja se izračuna po metodi najmanjših kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma večja od 3, je število kalibracijskih točk najmanj število stopnje polinoma plus 2.

| 3.3 | Kalibracijska krivulja se od nazivne vrednosti vsakega kalibrirnega plina ne razlikuje za več kot 2 odstotka. |
| --- | --- |

3.3

Kalibracijska krivulja se od nazivne vrednosti vsakega kalibrirnega plina ne razlikuje za več kot 2 odstotka.

| 3.4 | Z uporabo koeficientov polinoma iz odstavka 3.2 zgoraj se sestavi tabela odčitkov analizatorja iz prave koncentracije v korakih, manjših od 1 odstotka obsega skale. To se izvede za vsako kalibrirano merilno območje analizatorja.
  Tabela vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so:
  Datum kalibracije
  Potenciometrični ničelni odčitki in odčitki za določitev merilnega območja (kjer se uporabljajo)
  Nazivna skala
  Referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibrirni plin
  Dejanska in navedena vrednost vsakega uporabljenega kalibrirnega plina skupaj z odstotkovnimi razlikami
  Kalibracijski tlak analizatorja |
| --- | --- |

3.4

Z uporabo koeficientov polinoma iz odstavka 3.2 zgoraj se sestavi tabela odčitkov analizatorja iz prave koncentracije v korakih, manjših od 1 odstotka obsega skale. To se izvede za vsako kalibrirano merilno območje analizatorja.

Tabela vključuje tudi druge pomembne podatke, kot so:

Datum kalibracije

Potenciometrični ničelni odčitki in odčitki za določitev merilnega območja (kjer se uporabljajo)

Nazivna skala

Referenčni podatki za vsak uporabljeni kalibrirni plin

Dejanska in navedena vrednost vsakega uporabljenega kalibrirnega plina skupaj z odstotkovnimi razlikami

Kalibracijski tlak analizatorja

| 3.5 | Če je tehnični službi mogoče dokazati, da nadomestne metode (npr. računalnik, elektronsko krmiljenje preklopa merilnega območja) zagotavljajo enako točnost, je dovoljena uporaba teh metod. |
| --- | --- |

3.5

Če je tehnični službi mogoče dokazati, da nadomestne metode (npr. računalnik, elektronsko krmiljenje preklopa merilnega območja) zagotavljajo enako točnost, je dovoljena uporaba teh metod.

Dodatek 2

BISTVENE LASTNOSTI DRUŽINE VOZIL

1.   PARAMETRI ZA OPREDELITEV DRUŽINE GLEDE EMISIJ VODIKA

Družina se lahko opredeli po osnovnih parametrih konstrukcije, skupnih vozilom v družini. V nekaterih primerih je mogoče medsebojno učinkovanje parametrov. Te učinke je treba upoštevati tudi zaradi zagotovitve, da so v družino vključena le vozila s podobnimi značilnostmi emisij vodika.

| 2. | V ta namen se za tiste tipe vozil, katerih spodaj opisani parametri so enaki, šteje, da spadajo v iste emisije vodika.
  Pogonski akumulator:






  — | Tovarniška ali blagovna znamka akumulatorja |
| --- | --- | --- |

2.

V ta namen se za tiste tipe vozil, katerih spodaj opisani parametri so enaki, šteje, da spadajo v iste emisije vodika.

Pogonski akumulator:

—

Tovarniška ali blagovna znamka akumulatorja

| — | Navedba vseh tipov uporabljenih elektrokemičnih parov |
| --- | --- |

—

Navedba vseh tipov uporabljenih elektrokemičnih parov

| — | Število akumulatorskih celic |
| --- | --- |

—

Število akumulatorskih celic

| — | Število akumulatorskih modulov |
| --- | --- |

—

Število akumulatorskih modulov

| — | Nazivna napetost akumulatorja (V) |
| --- | --- |

—

Nazivna napetost akumulatorja (V)

| — | Energija akumulatorja (kWh) |
| --- | --- |

—

Energija akumulatorja (kWh)

| — | Stopnja kombinacije plinov (v odstotkih) |
| --- | --- |

—

Stopnja kombinacije plinov (v odstotkih)

| — | Vrsta(-e) prezračevanja za akumulatorski(-e) modul(-e) ali sklop |
| --- | --- |

—

Vrsta(-e) prezračevanja za akumulatorski(-e) modul(-e) ali sklop

| — | Vrsta hladilnega sistema (če je) |
| --- | --- |

—

Vrsta hladilnega sistema (če je)

Vgrajeni polnilnik:

| — | Znamka in tip različnih delov polnilnika |
| --- | --- |

—

Znamka in tip različnih delov polnilnika

| — | Izhodna nominalna moč (kW) |
| --- | --- |

—

Izhodna nominalna moč (kW)

| — | Največja napetost napajanja (V) |
| --- | --- |

—

Največja napetost napajanja (V)

| — | Največja jakost napajanja (A) |
| --- | --- |

—

Največja jakost napajanja (A)

| — | Znamka in tip krmilne enote (če je) |
| --- | --- |

—

Znamka in tip krmilne enote (če je)

| — | Graf delovanja, krmiljenj in varnosti |
| --- | --- |

—

Graf delovanja, krmiljenj in varnosti

| — | Lastnosti obdobij napajanja |
| --- | --- |

—

Lastnosti obdobij napajanja

---

14.2.2009

| 14.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 45/s3

---

OPOMBA BRALCUInstitucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---