# Den Europæiske Unions L 31/2009

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 31 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang31. januar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 31

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang31. januar 2009

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 3 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | 1 |
| | * | Regulativ nr. 4 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | 35 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 3 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

1

*

Regulativ nr. 4 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

35

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 31.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 3 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Revision 3

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 10 til ændringsserie 02 — ikrafttrædelsesdato: 2. februar 2007

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Særlige forskrifter (prøvninger) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenerester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

BILAG

| Bilag 1 — | Refleksanordninger, symboler, enheder |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse vedrørende godkendelse (eller nægtelse af godkendelse, inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen) af en type refleksanordning i henhold til regulativ nr. 3 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Eksempler på godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvningsmetode — klasse IA og klasse IIIA |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Forskrifter med hensyn til form og dimensioner
  Tillæg — Refleksanordninger for påhængskøretøjer — klasse IIIA og IIIB |
| --- | --- |

Bilag 5 —

Forskrifter med hensyn til form og dimensioner

Tillæg — Refleksanordninger for påhængskøretøjer — klasse IIIA og IIIB

| Bilag 6 — | Kolorimetriske forskrifter |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Fotometriske forskrifter |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Modstandsdygtighed over for ydre påvirkninger |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Tidsmæssig stabilitet af refleksanordningernes optiske egenskaber |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Varmebestandighed |
| --- | --- |

Bilag 10 —

| Bilag 11 — | Farvebestandighed |
| --- | --- |

Bilag 11 —

| Bilag 12 — | Kronologisk rækkefølge af prøvningerne |
| --- | --- |

Bilag 12 —

| Bilag 13 — | Stødmodstandsdygtighed — klasse IVA |
| --- | --- |

Bilag 13 —

| Bilag 14 — | Prøvningsmetode — klasse IVA |
| --- | --- |

Bilag 14 —

| Bilag 15 — | Kronologisk rækkefølge af prøvninger for klasse IVA |
| --- | --- |

Bilag 15 —

| Bilag 16 — | Prøvningsmetode for anordninger i klasse IB og IIIB |
| --- | --- |

Bilag 16 —

| Bilag 17 — | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 17 —

| Bilag 18 — | Mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 18 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på refleksanordninger (1) til køretøjer i klasse L, M, N, O, and T (2).

2.   DEFINITIONER (3)

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1.

Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.

| 2.2. | »Retrorefleksion«: en refleksion, som kendetegnes ved tilbagekastning af lyset i retninger nær den, det kommer fra. Denne egenskab bevares ved betydelige ændringer af indfaldsvinklen. |
| --- | --- |

2.2.

»Retrorefleksion«: en refleksion, som kendetegnes ved tilbagekastning af lyset i retninger nær den, det kommer fra. Denne egenskab bevares ved betydelige ændringer af indfaldsvinklen.

| 2.3. | »Refleksoptik«: en kombination af optiske komponenter, som gør det muligt at opnå retrorefleksion. |
| --- | --- |

2.3.

»Refleksoptik«: en kombination af optiske komponenter, som gør det muligt at opnå retrorefleksion.

| 2.4. | »Refleksanordning« (1): en brugsklar kombination med en eller flere refleksoptikker. |
| --- | --- |

2.4.

»Refleksanordning« (1): en brugsklar kombination med en eller flere refleksoptikker.

| 2.5. | »Observationsvinkel«: vinklen imellem de rette linjer fra referencecentret til henholdsvis modtagerens centrum og lyskildens centrum. |
| --- | --- |

2.5.

»Observationsvinkel«: vinklen imellem de rette linjer fra referencecentret til henholdsvis modtagerens centrum og lyskildens centrum.

| 2.6. | »Indfaldsvinkel«: vinklen imellem referenceaksen og en ret linje fra referencecentret til lyskildens centrum. |
| --- | --- |

2.6.

»Indfaldsvinkel«: vinklen imellem referenceaksen og en ret linje fra referencecentret til lyskildens centrum.

| 2.7. | »Drejningsvinkel«: den vinkel refleksanordningen er drejet omkring referenceaksen ud fra en bestemt stilling. |
| --- | --- |

2.7.

»Drejningsvinkel«: den vinkel refleksanordningen er drejet omkring referenceaksen ud fra en bestemt stilling.

| 2.8. | »Refleksanordningens åbningsvinkel«: den vinkel, hvorunder den største dimension af den synlige overflade af den reflekterende flade ses, hvad enten det er ud fra lyskilden eller modtagerens centrum. |
| --- | --- |

2.8.

»Refleksanordningens åbningsvinkel«: den vinkel, hvorunder den største dimension af den synlige overflade af den reflekterende flade ses, hvad enten det er ud fra lyskilden eller modtagerens centrum.

| 2.9. | »Belysning af refleksanordningen«: sædvanligt udtryk for den lysstyrke, der måles i et plan, som er vinkelret på de indfaldende stråler og går gennem referencecentret. |
| --- | --- |

2.9.

»Belysning af refleksanordningen«: sædvanligt udtryk for den lysstyrke, der måles i et plan, som er vinkelret på de indfaldende stråler og går gennem referencecentret.

| 2.10. | »Reflekskoefficient (CIL)«: forholdet mellem styrken af det tilbagekastede lys i den betragtede retning og belysningen af refleksanordningen ved givne indfalds-, observations- og drejningsvinkler. |
| --- | --- |

2.10.

»Reflekskoefficient (CIL)«: forholdet mellem styrken af det tilbagekastede lys i den betragtede retning og belysningen af refleksanordningen ved givne indfalds-, observations- og drejningsvinkler.

| 2.11. | De symboler og enheder, der anvendes i dette regulativ, er anført i bilag 1. |
| --- | --- |

2.11.

De symboler og enheder, der anvendes i dette regulativ, er anført i bilag 1.

| 2.12. | En type »refleksanordning« er bestemt ved de skemaer og beskrivende dokumenter, som forelægges ved ansøgningen om godkendelse. Refleksanordninger kan anses som værende af samme type, hvis de har en eller flere »refleksoptikker«, der er identiske med standardtypens, eller, hvis de ikke er identiske, er symmetriske og beregnet til montering på henholdsvis venstre og højre side af køretøjet, og hvis de øvrige dele, der indgår i dem, kun udviser sådanne afvigelser fra standardtypen, at de ikke har nogen indflydelse på de egenskaber, der omhandles i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.12.

En type »refleksanordning« er bestemt ved de skemaer og beskrivende dokumenter, som forelægges ved ansøgningen om godkendelse. Refleksanordninger kan anses som værende af samme type, hvis de har en eller flere »refleksoptikker«, der er identiske med standardtypens, eller, hvis de ikke er identiske, er symmetriske og beregnet til montering på henholdsvis venstre og højre side af køretøjet, og hvis de øvrige dele, der indgår i dem, kun udviser sådanne afvigelser fra standardtypen, at de ikke har nogen indflydelse på de egenskaber, der omhandles i dette regulativ.

| 2.13. | Refleksanordninger opdeles efter deres fotometriske kendetegn i tre klasser: Klasse IA eller IB, klasse IIIA eller IIIB og klasse IVA. |
| --- | --- |

2.13.

Refleksanordninger opdeles efter deres fotometriske kendetegn i tre klasser: Klasse IA eller IB, klasse IIIA eller IIIB og klasse IVA.

| 2.14. | Refleksanordninger i klasse IB og IIIB er anordninger, der er kombineret med andre signallamper, som ikke er vandtætte i henhold til bilag 8, punkt 1.1, og som er integreret i køretøjets karrosseri. |
| --- | --- |

2.14.

Refleksanordninger i klasse IB og IIIB er anordninger, der er kombineret med andre signallamper, som ikke er vandtætte i henhold til bilag 8, punkt 1.1, og som er integreret i køretøjets karrosseri.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller om nødvendigt af dennes bemyndigede repræsentant.
  Efter ansøgerens valg specificeres det i ansøgning, at anordningen kan monteres på et køretøj, hvor referenceaksen har forskellige hældninger med hensyn til køretøjets referenceplaner og jorden, eller, hvis der er tale om refleksanordninger i klasse IA, IB og IVA, roterer om dens egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen. Ansøgningen ledsages af: |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller firmamærket eller om nødvendigt af dennes bemyndigede repræsentant.

Efter ansøgerens valg specificeres det i ansøgning, at anordningen kan monteres på et køretøj, hvor referenceaksen har forskellige hældninger med hensyn til køretøjets referenceplaner og jorden, eller, hvis der er tale om refleksanordninger i klasse IA, IB og IVA, roterer om dens egen referenceakse; disse forskellige monteringsbetingelser angives i meddelelsesformularen. Ansøgningen ledsages af:

| 3.1.1. | tegninger i tre eksemplarer, der skal være tilstrækkelig detaljerede til, at typen kan identificeres, og indeholde angivelse af de(n) geometriske placering(er) på køretøjet, samt, hvis der tale om refleksanordninger i klasse IB eller IIIB, monteringsdetaljer. Tegningerne skal vise den påtænkte placering af godkendelsesnummer og klasseangivelse i forhold til cirklen i godkendelsesmærket |
| --- | --- |

3.1.1.

tegninger i tre eksemplarer, der skal være tilstrækkelig detaljerede til, at typen kan identificeres, og indeholde angivelse af de(n) geometriske placering(er) på køretøjet, samt, hvis der tale om refleksanordninger i klasse IB eller IIIB, monteringsdetaljer. Tegningerne skal vise den påtænkte placering af godkendelsesnummer og klasseangivelse i forhold til cirklen i godkendelsesmærket

| 3.1.2. | en kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til refleksoptikken |
| --- | --- |

3.1.2.

en kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til refleksoptikken

| 3.1.3. | prøveeksemplarer af refleksanordningen med den af fabrikantens påtænkte farve og, om nødvendigt af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 4 til dette regulativ |
| --- | --- |

3.1.3.

prøveeksemplarer af refleksanordningen med den af fabrikantens påtænkte farve og, om nødvendigt af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 4 til dette regulativ

| 3.1.4. | om nødvendigt prøveeksemplarer af anden (andre) farve(r), hvis godkendelsen samtidig eller efterfølgende ønskes udvidet til at omfatte refleksanordninger af anden (andre) farve(r) |
| --- | --- |

3.1.4.

om nødvendigt prøveeksemplarer af anden (andre) farve(r), hvis godkendelsen samtidig eller efterfølgende ønskes udvidet til at omfatte refleksanordninger af anden (andre) farve(r)

| 3.1.5. | hvis der er tale om anordninger i klasse IVA: prøveeksemplarer af refleksanordningen og, om nødvendigt, af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 14 til dette regulativ. |
| --- | --- |

3.1.5.

hvis der er tale om anordninger i klasse IVA: prøveeksemplarer af refleksanordningen og, om nødvendigt, af fastgørelsesmidlerne; antallet af prøveeksemplarer, der skal indleveres, er nærmere angivet i bilag 14 til dette regulativ.

4.   MÆRKNING

| 4.1. | Enhver refleksanordning, der indleveres til godkendelse, skal være mærket med: |
| --- | --- |

4.1.

Enhver refleksanordning, der indleveres til godkendelse, skal være mærket med:

| 4.1.1. | ansøgerens handels- eller varemærke |
| --- | --- |

4.1.1.

ansøgerens handels- eller varemærke

| 4.1.2. | ordet »TOP« horisontalt på den højeste del af den reflekterende flade, hvis en sådan angivelse er nødvendig for utvetydigt at bestemme den eller de af fabrikanten foreskrevne drejningsvinkel/-vinkler. |
| --- | --- |

4.1.2.

ordet »TOP« horisontalt på den højeste del af den reflekterende flade, hvis en sådan angivelse er nødvendig for utvetydigt at bestemme den eller de af fabrikanten foreskrevne drejningsvinkel/-vinkler.

| 4.2. | På hver anordning skal der være afsat et areal, der er stort nok til anbringelse af godkendelsesmærket. Dette areal skal være vist på de i punkt 3.1.1 ovenfor omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

4.2.

På hver anordning skal der være afsat et areal, der er stort nok til anbringelse af godkendelsesmærket. Dette areal skal være vist på de i punkt 3.1.1 ovenfor omhandlede tegninger.

| 4.3. | Mærkningerne skal være påført refleksanordningens reflekterende flade, eller en af dens reflekterende flader, og skal være synlig udefra, når refleksanordningen er monteret på køretøjet. |
| --- | --- |

4.3.

Mærkningerne skal være påført refleksanordningens reflekterende flade, eller en af dens reflekterende flader, og skal være synlig udefra, når refleksanordningen er monteret på køretøjet.

| 4.4. | Mærkningen skal være tydelig og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.4.

Mærkningen skal være tydelig og må ikke kunne fjernes.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Hvis alle de indleverede prøveeksemplarer opfylder forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

5.1.

Hvis alle de indleverede prøveeksemplarer opfylder forskrifterne i dette regulativ, meddeles godkendelse.

| 5.2. | Hvis en godkendelse meddelt for en refleksanordning udvides til andre anordninger, der kun adskiller sig med hensyn til farve, skal to prøveeksemplarer af enhver anden farve indleveret i henhold til punkt 3.1.4 i dette regulativ blot opfylde de kolorimetriske forskrifter (bilag 6), idet de andre prøvninger ikke længere er påkrævet. Punkt 5.2 finder ikke anvendelse på anordninger i klasse IVA. |
| --- | --- |

5.2.

Hvis en godkendelse meddelt for en refleksanordning udvides til andre anordninger, der kun adskiller sig med hensyn til farve, skal to prøveeksemplarer af enhver anden farve indleveret i henhold til punkt 3.1.4 i dette regulativ blot opfylde de kolorimetriske forskrifter (bilag 6), idet de andre prøvninger ikke længere er påkrævet. Punkt 5.2 finder ikke anvendelse på anordninger i klasse IVA.

| 5.3. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 02 svarende til ændringsserien 02, der trådte i kraft den 1. juli 1985) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type af refleksanordning, som er omfattet af dette regulativ, med mindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til en anordning, som afviger alene hvad angår farven. |
| --- | --- |

5.3.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De to første cifre i godkendelsesnummeret (i øjeblikket 02 svarende til ændringsserien 02, der trådte i kraft den 1. juli 1985) angiver den ændringsserie, der omfatter de seneste tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for meddelelsen af godkendelsen. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type af refleksanordning, som er omfattet af dette regulativ, med mindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til en anordning, som afviger alene hvad angår farven.

| 5.4. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type refleksanordning i henhold til dette regulativ sendes til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.4.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type refleksanordning i henhold til dette regulativ sendes til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

| 5.5. | Alle refleksanordninger, der svarer til en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal i det areal, der er omhandlet i punkt 4.2 ovenfor, og ud over de mærkninger, der er beskrevet i punkt 4.1, være påført: |
| --- | --- |

5.5.

Alle refleksanordninger, der svarer til en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal i det areal, der er omhandlet i punkt 4.2 ovenfor, og ud over de mærkninger, der er beskrevet i punkt 4.1, være påført:

| 5.5.1. | et internationalt godkendelsesmærke bestående af: |
| --- | --- |

5.5.1.

et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 5.5.1.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (4) |
| --- | --- |

5.5.1.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret for det land, der har meddelt godkendelsen (4)

| 5.5.1.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

5.5.1.2.

et godkendelsesnummer

| 5.5.1.3. | en gruppe symboler IA, IB, IIIA, IIIB eller IVA, der viser, hvilken klasse den godkendte refleksanordning tilhører. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

en gruppe symboler IA, IB, IIIA, IIIB eller IVA, der viser, hvilken klasse den godkendte refleksanordning tilhører.

| 5.6. | Hvis to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (herunder en refleksanordning) indgår i samme enhed, meddeles der kun godkendelse, hvis hver af disse lygter opfylder forskrifterne i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i et af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan enhed af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter. |
| --- | --- |

5.6.

Hvis to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (herunder en refleksanordning) indgår i samme enhed, meddeles der kun godkendelse, hvis hver af disse lygter opfylder forskrifterne i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder forskrifterne i et af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan enhed af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.

| 5.6.1. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer og om nødvendigt den foreskrevne pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at: |
| --- | --- |

5.6.1.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med forskrifterne i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt typegodkendelsen, samt et godkendelsesnummer og om nødvendigt den foreskrevne pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

| 5.6.1.1. | det er synligt, efter at lygterne er monteret |
| --- | --- |

5.6.1.1.

det er synligt, efter at lygterne er monteret

| 5.6.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 5.6.2. | Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være anbragt: |
| --- | --- |

5.6.2.

Identifikationssymbolet skal for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være anbragt:

| 5.6.2.1. | enten på den pågældende lysende overflade |
| --- | --- |

5.6.2.1.

enten på den pågældende lysende overflade

| 5.6.2.2. | eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (de mulige eksempler herpå er givet i bilag 3). |
| --- | --- |

5.6.2.2.

eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver lygte i de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (de mulige eksempler herpå er givet i bilag 3).

| 5.6.3. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

5.6.3.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 5.6.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

5.6.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart kan ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ.

| 5.7. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

5.7.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 5.8. | I bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for en enkeltlygte (figur 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (figur 2) med alle ovennævnte tillægssymboler. |
| --- | --- |

5.8.

I bilag 3 til dette regulativ findes eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for en enkeltlygte (figur 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (figur 2) med alle ovennævnte tillægssymboler.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 6.1. | Refleksanordninger skal være udført således, at de ved normal brug forbliver funktionssikre. Desuden må de ikke udvise nogen fejl i konstruktion eller udførelse, som kan skade deres funktion eller holdbarhed. |
| --- | --- |

6.1.

Refleksanordninger skal være udført således, at de ved normal brug forbliver funktionssikre. Desuden må de ikke udvise nogen fejl i konstruktion eller udførelse, som kan skade deres funktion eller holdbarhed.

| 6.2. | De forskellige dele, af hvilke de består, må ikke kunne demonteres med simple hjælpemidler. |
| --- | --- |

6.2.

De forskellige dele, af hvilke de består, må ikke kunne demonteres med simple hjælpemidler.

| 6.3. | Refleksoptikker må ikke være udskiftelige. |
| --- | --- |

6.3.

Refleksoptikker må ikke være udskiftelige.

| 6.4. | Refleksanordningens udvendige overflade skal være let at rengøre. Den må følgelig ikke være ru; eventuelle fremspringende dele må ikke hindre en nem rengøring. |
| --- | --- |

6.4.

Refleksanordningens udvendige overflade skal være let at rengøre. Den må følgelig ikke være ru; eventuelle fremspringende dele må ikke hindre en nem rengøring.

| 6.5. | Fastgøring af refleksanordninger af klasse IVA skal sikre en stabil og varig forbindelse mellem anordningen og køretøjet. |
| --- | --- |

6.5.

Fastgøring af refleksanordninger af klasse IVA skal sikre en stabil og varig forbindelse mellem anordningen og køretøjet.

| 6.6. | Der må ikke være adgang til refleksanordningernes indvendige overflader under normal brug. |
| --- | --- |

6.6.

Der må ikke være adgang til refleksanordningernes indvendige overflader under normal brug.

7.   SÆRLIGE FORSKRIFTER (PRØVNINGER)

| 7.1. | Refleksanordningerne skal yderlige opfylde kravene til dimensioner og form, samt til kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske egenskaber, således som disse er beskrevet i bilag 5-11 og 13 til dette regulativ. Prøvningsprocedurerne er beskrevet i bilag 4 (klasse IA, IIIA), bilag 14 (klasse IVA) og bilag 16 (klasse IB, IIIB). |
| --- | --- |

7.1.

Refleksanordningerne skal yderlige opfylde kravene til dimensioner og form, samt til kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske egenskaber, således som disse er beskrevet i bilag 5-11 og 13 til dette regulativ. Prøvningsprocedurerne er beskrevet i bilag 4 (klasse IA, IIIA), bilag 14 (klasse IVA) og bilag 16 (klasse IB, IIIB).

| 7.2. | Afhængigt af arten af de materialer, der er anvendt til refleksanordningerne, navnlig refleksoptikken, kan de kompetente myndigheder bemyndige laboratorierne til at undlade at udføre visse unødvendige prøvninger, med det udtrykkelige forbehold, at der gøres bemærkning herom i meddelelsen om godkendelse i rubrikken »Bemærkninger«. |
| --- | --- |

7.2.

Afhængigt af arten af de materialer, der er anvendt til refleksanordningerne, navnlig refleksoptikken, kan de kompetente myndigheder bemyndige laboratorierne til at undlade at udføre visse unødvendige prøvninger, med det udtrykkelige forbehold, at der gøres bemærkning herom i meddelelsen om godkendelse i rubrikken »Bemærkninger«.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 8.1. | Refleksanordninger, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Refleksanordninger, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 6 og 7 ovenfor.

| 8.2. | De i bilag 17 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

8.2.

De i bilag 17 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 8.3. | De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 18 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

8.3.

De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 18 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 8.4. | Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

8.4.

Den kompetente myndighed, som har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | En godkendelse for en type refleksanordning kan inddrages, hvis forskrifterne ikke opfyldes, eller hvis en refleksanordning med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

9.1.

En godkendelse for en type refleksanordning kan inddrages, hvis forskrifterne ikke opfyldes, eller hvis en refleksanordning med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 9.2. | Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Såfremt en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type refleksanordning, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ:

| 12.1. | skal fortsat anerkende godkendelser udstedt for de tidligere klasser I, II og III med hensyn til montering af refleksanordninger til udskiftning i ibrugtagne køretøjer. |
| --- | --- |

12.1.

skal fortsat anerkende godkendelser udstedt for de tidligere klasser I, II og III med hensyn til montering af refleksanordninger til udskiftning i ibrugtagne køretøjer.

| 12.2. | kan udstede godkendelser for klasse I og II på grundlag af det oprindelige regulativ (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 af 23. september 1964), forudsat at anordningerne er beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer, og det ikke er teknisk muligt for de pågældende anordninger at opfylde de fotometriske forskrifter for klasse IA. |
| --- | --- |

12.2.

kan udstede godkendelser for klasse I og II på grundlag af det oprindelige regulativ (dokument E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 af 23. september 1964), forudsat at anordningerne er beregnet til montering på ibrugtagne køretøjer, og det ikke er teknisk muligt for de pågældende anordninger at opfylde de fotometriske forskrifter for klasse IA.

| 12.3. | kan forbyde montering af refleksanordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ: |
| --- | --- |

12.3.

kan forbyde montering af refleksanordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ:

| 12.3.1. | på køretøjer for hvilke der blev udstedt typegodkendelse eller individuel godkendelse den 20. marts 1984 eller senere |
| --- | --- |

12.3.1.

på køretøjer for hvilke der blev udstedt typegodkendelse eller individuel godkendelse den 20. marts 1984 eller senere

| 12.3.2. | på køretøjer, der første gang blev ibrugtaget den 20. marts 1985 eller senere. |
| --- | --- |

12.3.2.

på køretøjer, der første gang blev ibrugtaget den 20. marts 1985 eller senere.

---

(1)  Berører ikke den danske tekst.

(2)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, som senest ændret ved Amend. 4).

(3)  Definitionerne af de tekniske udtryk (undtagen definitionerne i regulativ nr. 48) svarer til dem, Den Internationale Belysningskommission har vedtaget.

(4)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

BILAG 1

REFLEKSANORDNINGER

Symboler og enheder

| A | = | Overflade af den reflekterende flade på refleksanordningen (i cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | Referencecentrum |
| NC | = | Referenceakse |
| Rr | = | Modtager, observatør eller måleinstrument |
| Cr | = | Modtagerens centrum |
| Ør | = | Diameter af modtageren Rr, hvis denne er cirkulær (i cm) |
| Se | = | Lyskilde |
| Cs | = | Lyskildens centrum |
| Øs | = | Lyskildens diameter (i cm) |
| De | = | Afstand fra centrum Cs til centrum C (i m) |
| D'e | = | Afstand fra centrum Cr til centrum C (i m)






  Anmærkning: | I almindelighed afviger De meget lidt fra D'e, og under normale observationsforhold kan De sættes lig D'e. |

A

=

Overflade af den reflekterende flade på refleksanordningen (i cm2)

C

=

Referencecentrum

NC

=

Referenceakse

Rr

=

Modtager, observatør eller måleinstrument

Cr

=

Modtagerens centrum

Ør

=

Diameter af modtageren Rr, hvis denne er cirkulær (i cm)

Se

=

Lyskilde

Cs

=

Lyskildens centrum

Øs

=

Lyskildens diameter (i cm)

De

=

Afstand fra centrum Cs til centrum C (i m)

D'e

=

Afstand fra centrum Cr til centrum C (i m)

Anmærkning:

I almindelighed afviger De meget lidt fra D'e, og under normale observationsforhold kan De sættes lig D'e.

D

=

Den observationsafstand til den reflekterende flade, i og fra hvilken denne ser kontinuerlig ud.

a

=

Observationsvinkel

β

=

Indfaldsvinkel. Denne vinkel angives med et tegn — (venstre), + (højre), + (op) eller — (ned) i forhold til linjen CsC, som altid forudsættes vandret, afhængig af kilden Se's position i forhold til aksen NC, som denne ses, når man kigger mod refleksanordningen. For enhver retning, der defineres af to vinkler, vertikal og horisontal, angives den vertikale vinkel altid først

γ

=

Måleanordningens vinkeldiameter Rr set fra punkt C

δ

=

Lyskilden Se's vinkeldiameter set fra punkt C

ε

=

Drejningsvinkel. Denne vinkel er positiv, når drejningen er med uret, når man kigger mod den reflekterende flade. Hvis refleksanordningen er mærket »TOP«, tages den således angivne position som udgangspunkt

E

=

Belysning af refleksanordningen (lux)

CIL

=

Reflekskoefficient (i millicandela/lux.)

Vinkler udtrykkes i grader og minutter.

REFLEKSANORDNINGER

Symboler

Image

---

BILAG 2

Image

Image

---

BILAG 3

EKSEMPLER PÅ GODKENDELSESMÆRKER

Figur 1

(Mærkning af enkeltlamper)

MODEL A

Image

MODEL B

Image

MODEL C

Image

| Anmærkning: | Ovennævnte godkendelsesnummer skal placeres i nærheden af den cirkel, som omslutter bogstavet »E«, men i en hvilken som helst position i forhold til dette. De tal, der udgør godkendelsesnummeret, skal vende samme vej som bogstavet »E«. Den gruppe af symboler, der angiver klassen, skal placeres diametralt modsat godkendelsesnummeret. De kompetente myndigheder skal undgå at bruge godkendelsesnumrene IA, IB, IIIA, IIIB og IVA, som kan forveksles med klasseangivelserne IA, IB, IIIA, IIIB and IVA.
  Tegningerne viser forskellige mulige placeringer, men er kun givet som eksempler.
  Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en refleksanordning, angiver, at den pågældende anordning er godkendt i Nederlandene (E4) med godkendelsesnummer 02216. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativet som ændret ved ændringsserie 02. |
| --- | --- |

Anmærkning:

Ovennævnte godkendelsesnummer skal placeres i nærheden af den cirkel, som omslutter bogstavet »E«, men i en hvilken som helst position i forhold til dette. De tal, der udgør godkendelsesnummeret, skal vende samme vej som bogstavet »E«. Den gruppe af symboler, der angiver klassen, skal placeres diametralt modsat godkendelsesnummeret. De kompetente myndigheder skal undgå at bruge godkendelsesnumrene IA, IB, IIIA, IIIB og IVA, som kan forveksles med klasseangivelserne IA, IB, IIIA, IIIB and IVA.

Tegningerne viser forskellige mulige placeringer, men er kun givet som eksempler.

Det ovennævnte godkendelsesmærke, der er påført en refleksanordning, angiver, at den pågældende anordning er godkendt i Nederlandene (E4) med godkendelsesnummer 02216. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativet som ændret ved ændringsserie 02.

Figur 2

Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

MODEL D

Image

MODEL E

Image

MODEL F

Image

| Anmærkning: | De tre eksempler på godkendelsesmærker (model D, E og F) viser tre mulige varianter af mærkningen på en lygte, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme enhed. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter: | En refleksanordning af klasse IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3 |
| --- | --- | --- |

Anmærkning:

De tre eksempler på godkendelsesmærker (model D, E og F) viser tre mulige varianter af mærkningen på en lygte, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme enhed. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:

En refleksanordning af klasse IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3

| | En bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til regulativ nr. 6 i dets oprindelige form |
| --- | --- |

En bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til regulativ nr. 6 i dets oprindelige form

| | En rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7 |
| --- | --- |

En rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

| | En tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dets oprindelige form |
| --- | --- |

En tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dets oprindelige form

| | En baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dets oprindelige form |
| --- | --- |

En baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dets oprindelige form

| | En stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7. |
| --- | --- |

En stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7.

---

BILAG 4

PRØVNINGSMETODE — KLASSE IA OG KLASSE IIIA

| 1. | Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 12 angivne rækkefølge. |
| --- | --- |

1.

Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 12 angivne rækkefølge.

| 2. | Efter kontrol ifølge de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne med hensyn til form og dimensioner (bilag 5) underkastes de 10 prøveeksemplarer varmebestandighedsprøvningen, der er beskrevet i bilag 10, og mindst en time derefter afprøves de kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og reflekskoefficient (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0° eller, dersom det er nødvendigt, i den stilling, der er foreskrevet i bilag 7, punkt 4 og 4.1. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig. De 8 andre prøveeksemplarer fordeles i 4 grupper med hver 2 prøveeksemplarer:






  Gruppe 1: | De 2 prøveeksemplarer underkastes først prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1.1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4). |
| --- | --- | --- |
| Gruppe 2: | De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, prøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter prøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5). |
| Gruppe 3: | De 2 prøveeksemplarer prøves for den tidsmæssige stabilitet af refleksanordningens optiske egenskaber (bilag 9). |
| Gruppe 4: | De 2 prøveeksemplarer underkastes prøvning for farvebestandighed (bilag 11). |

2.

Efter kontrol ifølge de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne med hensyn til form og dimensioner (bilag 5) underkastes de 10 prøveeksemplarer varmebestandighedsprøvningen, der er beskrevet i bilag 10, og mindst en time derefter afprøves de kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og reflekskoefficient (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0° eller, dersom det er nødvendigt, i den stilling, der er foreskrevet i bilag 7, punkt 4 og 4.1. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig. De 8 andre prøveeksemplarer fordeles i 4 grupper med hver 2 prøveeksemplarer:

Gruppe 1:

De 2 prøveeksemplarer underkastes først prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1.1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).

Gruppe 2:

De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, prøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter prøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5).

Gruppe 3:

De 2 prøveeksemplarer prøves for den tidsmæssige stabilitet af refleksanordningens optiske egenskaber (bilag 9).

Gruppe 4:

De 2 prøveeksemplarer underkastes prøvning for farvebestandighed (bilag 11).

| 3. | Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe: |
| --- | --- |

3.

Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe:

| 3.1. | have en farve, som opfylder kravene i bilag 6. Kontrol udføres ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode |
| --- | --- |

3.1.

have en farve, som opfylder kravene i bilag 6. Kontrol udføres ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode

| 3.2. | have en reflekskoefficient (CIL), som opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker alene ved observationsvinkel på 20′ og indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i den i bilag 7, punkt 4 og 4.1, angivne position. |
| --- | --- |

3.2.

have en reflekskoefficient (CIL), som opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker alene ved observationsvinkel på 20′ og indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i den i bilag 7, punkt 4 og 4.1, angivne position.

---

BILAG 5

FORSKRIFTER MED HENSYN TIL FORM OG DIMENSIONER

1.   FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE 1A eller 1B

| 1.1. | Formen af de reflekterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant. |
| --- | --- |

1.1.

Formen af de reflekterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant.

| 1.2. | Uanset bestemmelsen i punkt 1.1. er en form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8 tilladt. |
| --- | --- |

1.2.

Uanset bestemmelsen i punkt 1.1. er en form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8 tilladt.

2.   FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE IIIA og IIIB (jf. tillægget til dette bilag)

| 2.1. | De reflekterende flader på refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal have form som en ligesidet trekant. Hvis det ene hjørne har påskriften »TOP«, skal spidsen af dette hjørne vende opefter. |
| --- | --- |

2.1.

De reflekterende flader på refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal have form som en ligesidet trekant. Hvis det ene hjørne har påskriften »TOP«, skal spidsen af dette hjørne vende opefter.

| 2.2. | I midten af den reflekterende flade kan der være et trekantet, ikke reflekterende parti, hvis sider er parallelle med den ydre trekants sider. |
| --- | --- |

2.2.

I midten af den reflekterende flade kan der være et trekantet, ikke reflekterende parti, hvis sider er parallelle med den ydre trekants sider.

| 2.3. | Den reflekterende flade kan enten være kontinuerlig eller ikke kontinuerlig. I alle tilfælde må den korteste afstand imellem to tilstødende refleksoptikker ikke overstige 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

Den reflekterende flade kan enten være kontinuerlig eller ikke kontinuerlig. I alle tilfælde må den korteste afstand imellem to tilstødende refleksoptikker ikke overstige 15 mm.

| 2.4. | Den reflekterende flade på en refleksanordning anses for kontinuerlig, når kanterne af de reflekterende flader på optiske naboelementer er parallelle, og de optiske elementer er fordelt ensartet over hele den ikke udsparede del af trekanten. |
| --- | --- |

2.4.

Den reflekterende flade på en refleksanordning anses for kontinuerlig, når kanterne af de reflekterende flader på optiske naboelementer er parallelle, og de optiske elementer er fordelt ensartet over hele den ikke udsparede del af trekanten.

| 2.5. | Hvis den reflekterende flade ikke er kontinuerlig, skal der være mindst fire uafhængige refleksoptikker for hver side af trekanten, hjørneelementer medregnet. |
| --- | --- |

2.5.

Hvis den reflekterende flade ikke er kontinuerlig, skal der være mindst fire uafhængige refleksoptikker for hver side af trekanten, hjørneelementer medregnet.

| 2.5.1. | De uafhængige refleksoptikker må ikke være udskiftelige, medmindre de består af godkendte refleksanordninger i klasse IA. |
| --- | --- |

2.5.1.

De uafhængige refleksoptikker må ikke være udskiftelige, medmindre de består af godkendte refleksanordninger i klasse IA.

| 2.6. | For trekantede refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal længden af de reflekterende fladers ydersider være mellem 150 og 200 mm. For anordninger af udsparet type skal bredden af kanterne, målt vinkelret på disse, være mindst 20 % af den effektive længde mellem yderpunkterne af de reflekterende flader. |
| --- | --- |

2.6.

For trekantede refleksanordninger i klasse IIIA og IIIB skal længden af de reflekterende fladers ydersider være mellem 150 og 200 mm. For anordninger af udsparet type skal bredden af kanterne, målt vinkelret på disse, være mindst 20 % af den effektive længde mellem yderpunkterne af de reflekterende flader.

3.   FORM OG DIMENSIONER FOR REFLEKSANORDNINGER I KLASSE IVA

| 3.1. | Formen af de lysemitterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant. En form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8, er dog tilladt. |
| --- | --- |

3.1.

Formen af de lysemitterende flader skal være enkel og må ikke i normal observationsafstand kunne forveksles med et bogstav, et tal eller en trekant. En form, der ligner bogstaver og tal med simple former som O, I, U og 8, er dog tilladt.

| 3.2. | Refleksanordningens lysemitterende flade skal udgøre mindst 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

Refleksanordningens lysemitterende flade skal udgøre mindst 25 cm2.

| 4. | Kontrol af ovennævnte krav sker ved visuel kontrol. |
| --- | --- |

4.

Kontrol af ovennævnte krav sker ved visuel kontrol.

Tillæg

REFLEKSANORDNINGER FOR PÅHÆNGSKØRETØJER — KLASSE IIIA og IIIB

Image

Anmærkning: De viste skitser tjener kun som eksempler.

---

BILAG 6

KOLORIMETRISKE FORSKRIFTER

| 1. | Disse forskrifter gælder kun for klare, røde eller gule refleksanordninger. |
| --- | --- |

1.

Disse forskrifter gælder kun for klare, røde eller gule refleksanordninger.

| 1.1. | Refleksanordninger kan eventuelt bestå af en kombination af en refleksoptik og et filter og skal være således udført, at de ikke kan adskilles under normale brugsforhold. |
| --- | --- |

1.1.

Refleksanordninger kan eventuelt bestå af en kombination af en refleksoptik og et filter og skal være således udført, at de ikke kan adskilles under normale brugsforhold.

| 1.2. | Farvning af refleksoptikker og filtre med maling eller lak er ikke tilladt. |
| --- | --- |

1.2.

Farvning af refleksoptikker og filtre med maling eller lak er ikke tilladt.

| 2. | Ved belysning af refleksanordninger med en ICI standardlyskilde A ved en observationsvinkel på 1/3° og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller, ved refleksion fra en ikke farvet indgangsflade, V = ± 5°, H = 0°, skal de trikromatiske koordinater af det reflekterede lys ligge inden for følgende grænser:







  Rød: | grænse mod gul: | y ≤ 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| grænse mod violet: | y ≥ 0,980 - x |
| Gul: | grænse mod grøn: | y ≤ x - 0,120 |
| grænse mod rød: | y≥ 0,390 |
| grænse mod hvid: | y ≥ 0,790 - 6,670 x |

2.

Ved belysning af refleksanordninger med en ICI standardlyskilde A ved en observationsvinkel på 1/3° og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller, ved refleksion fra en ikke farvet indgangsflade, V = ± 5°, H = 0°, skal de trikromatiske koordinater af det reflekterede lys ligge inden for følgende grænser:

Rød:

grænse mod gul:

y ≤ 0,335

grænse mod violet:

y ≥ 0,980 - x

Gul:

grænse mod grøn:

y ≤ x - 0,120

grænse mod rød:

y≥ 0,390

grænse mod hvid:

y ≥ 0,790 - 6,670 x

| 2.1. | For farverne rød og gul finder kontrol af overensstemmelse med de kolorimetriske specifikationer sted ved sammenlignende besigtigelse. |
| --- | --- |

2.1.

For farverne rød og gul finder kontrol af overensstemmelse med de kolorimetriske specifikationer sted ved sammenlignende besigtigelse.

| 2.2. | Er der efter udførelse af denne prøve tvivl, skal overensstemmelsen med de kolorimetriske specifikationer efterprøves ved bestemmelse af de trikromatiske koordinater for den prøve, der har givet størst anledning til tvivl. |
| --- | --- |

2.2.

Er der efter udførelse af denne prøve tvivl, skal overensstemmelsen med de kolorimetriske specifikationer efterprøves ved bestemmelse af de trikromatiske koordinater for den prøve, der har givet størst anledning til tvivl.

| 3. | Klare refleksanordninger må ikke reflektere selektivt; herved forstås, at refleksionen højst må medføre en forskydning på 0,01 af de trikromatiske koordinater x og y for standardlystypen »A« anvendt til belysning af refleksanordningen. |
| --- | --- |

3.

Klare refleksanordninger må ikke reflektere selektivt; herved forstås, at refleksionen højst må medføre en forskydning på 0,01 af de trikromatiske koordinater x og y for standardlystypen »A« anvendt til belysning af refleksanordningen.

| 3.1. | Kontrol heraf finder sted ved sammenlignende besigtigelse som angivet ovenfor, idet sammenligningsfeltet belyses med en lyskilde, hvis trikromatiske koordinater afviger 0,01 fra koordinaterne for standardlystype A. |
| --- | --- |

3.1.

Kontrol heraf finder sted ved sammenlignende besigtigelse som angivet ovenfor, idet sammenligningsfeltet belyses med en lyskilde, hvis trikromatiske koordinater afviger 0,01 fra koordinaterne for standardlystype A.

| 3.2. | I tvivlstilfælde bestemmes de trikromatiske koordinater for det prøveeksemplar, som reflekterer mest selektivt. |
| --- | --- |

3.2.

I tvivlstilfælde bestemmes de trikromatiske koordinater for det prøveeksemplar, som reflekterer mest selektivt.

---

BILAG 7

FOTOMETRISKE FORSKRIFTER

| 1. | Ved ansøgning om godkendelse skal ansøgeren nærmere angive en eller flere referenceakser eller et område for referenceaksen, som svarer til indfaldsvinklen V = H = 0° i tabellen over reflekskoefficienter (CIL).
  Hvis der af fabrikanten er angivet mere end én referenceakse eller et område med forskellige referenceakser, gentages de fotometriske målinger, hver gang med reference til en anden referenceakse eller til den yderstliggende referenceakse i det område, der er angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

1.

Ved ansøgning om godkendelse skal ansøgeren nærmere angive en eller flere referenceakser eller et område for referenceaksen, som svarer til indfaldsvinklen V = H = 0° i tabellen over reflekskoefficienter (CIL).

Hvis der af fabrikanten er angivet mere end én referenceakse eller et område med forskellige referenceakser, gentages de fotometriske målinger, hver gang med reference til en anden referenceakse eller til den yderstliggende referenceakse i det område, der er angivet af fabrikanten.

| 2. | Ved fotometriske målinger betragtes kun den reflekterende flade, der afgrænses af de planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system som angivet af fabrikanten, og som for klasse IA eller IB kan indskrives i en cirkel med diameter 200 mm, og der betragtes et areal på højst 100 cm2, uden at arealet af refleksoptikken nødvendigvis skal have denne størrelse. Fabrikanten angiver omkredsen af den flade, der skal anvendes. For klasse IIIA, klasse IIIB og klasse IVA tages samtlige reflekterende flader i betragtning uden nogen størrelsesbegrænsning. |
| --- | --- |

2.

Ved fotometriske målinger betragtes kun den reflekterende flade, der afgrænses af de planer, som går gennem yderkanterne på refleksanordningens optiske system som angivet af fabrikanten, og som for klasse IA eller IB kan indskrives i en cirkel med diameter 200 mm, og der betragtes et areal på højst 100 cm2, uden at arealet af refleksoptikken nødvendigvis skal have denne størrelse. Fabrikanten angiver omkredsen af den flade, der skal anvendes. For klasse IIIA, klasse IIIB og klasse IVA tages samtlige reflekterende flader i betragtning uden nogen størrelsesbegrænsning.

| 3. | Reflekskoefficienter (CIL) |
| --- | --- |

3.

Reflekskoefficienter (CIL)

| 3.1. | Klasse IA, klasse IB, klasse IIIA og klasse IIIB |
| --- | --- |

3.1.

Klasse IA, klasse IB, klasse IIIA og klasse IIIB

| 3.1.1. | For røde refleksanordninger skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:










  Klasse | Observationsvinkel
  α | Indfaldsvinkler (i grader) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikal V | 0° | ± 10° | ± 5° |
| Horisontal H | 0° | 0° | ± 20° |
| IA, IB | 20′ | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30′ | | 5 | 2,8 | 2,5 |
| IIIA, IIIB | 20′ | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30′ | | 12 | 8 | 8 |

3.1.1.

For røde refleksanordninger skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:

Klasse

Observationsvinkel

α

Indfaldsvinkler (i grader)

Vertikal V

0°

± 10°

± 5°

Horisontal H

0°

0°

± 20°

IA, IB

20′

300

200

100

1°30′

5

2,8

2,5

IIIA, IIIB

20′

450

200

150

1°30′

12

8

8

Lavere reflekskoefficienter (CIL) end de i de to sidste kolonner i ovenstående skema anførte kan ikke accepteres inden for en rumvinkel, der har den reflekterende flades referencecentrum som spids og begrænses af de planer, som skærer hinanden i følgende linjer:

| (V = ± 10°, H = 0°) | (V = ± 5°, H = ± 20°). |
| --- | --- |

(V = ± 10°, H = 0°)

(V = ± 5°, H = ± 20°).

| 3.1.2. | For gule refleksanordninger af klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 2,5 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

3.1.2.

For gule refleksanordninger af klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 2,5 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor.

| 3.1.3. | For farveløse refleksanordninger i klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 4 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor. |
| --- | --- |

3.1.3.

For farveløse refleksanordninger i klasse IA eller IB skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig 4 gange værdierne i tabellen i punkt 3.1.1 ovenfor.

| 3.2. | For refleksanordninger i klasse IVA skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:













  Farve | Observationsvinkel
  α | Indfaldsvinkler (i grader) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertikal V | 0 | ± 10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Horisontal H | 0 | 0 | ± 20 | ± 30 | ± 40 | ± 50 |
| Hvid | 20′ | | 1 800 | 1 200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30′ | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Gul | 20′ | | 1 125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30′ | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Rød | 20′ | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30′ | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

3.2.

For refleksanordninger i klasse IVA skal reflekskoefficienten (CIL) mindst være lig værdierne i nedenstående tabel, der er angivet i millicandela pr. lux for de angivne observations- og indfaldsvinkler:

Farve

Observationsvinkel

α

Indfaldsvinkler (i grader)

Vertikal V

0

± 10

0

0

0

0

Horisontal H

0

0

± 20

± 30

± 40

± 50

Hvid

20′

1 800

1 200

610

540

470

400

1°30′

34

24

15

15

15

15

Gul

20′

1 125

750

380

335

290

250

1°30′

21

15

10

10

10

10

Rød

20′

450

300

150

135

115

100

1°30′

9

6

4

4

4

4

| 4. | Når man måler refleksanordningens reflekskoefficient (CIL) ved en vinkel β lig med V = H = 0°, kontrolleres det, om der fremkommer en spejlingseffekt ved let drejning af anordningen. Gør der det, foretages målingen for β lig med V = ± 5°, H = 0°. Den valgte stilling skal være den, som svarer til den mindste reflekskoefficient (CIL) for en af de førnævnte stillinger. |
| --- | --- |

4.

Når man måler refleksanordningens reflekskoefficient (CIL) ved en vinkel β lig med V = H = 0°, kontrolleres det, om der fremkommer en spejlingseffekt ved let drejning af anordningen. Gør der det, foretages målingen for β lig med V = ± 5°, H = 0°. Den valgte stilling skal være den, som svarer til den mindste reflekskoefficient (CIL) for en af de førnævnte stillinger.

| 4.1. | Refleksanordninger, der ikke er mærket »TOP«, skal ved en indfaldsvinkel β lig med V = H = 0° eller ved den vinkel, der er defineret i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′ drejes om deres referenceakse, indtil laveste reflekskoefficient (CIL) opnås; denne skal mindst opfylde kravet i punkt 3. Ved måling af reflekskoefficienten (CIL) ved andre indfalds- og observationsvinkler skal refleksanordningen anbringes i den således bestemte drejningsvinkel ε. Hvis de krævede værdier ikke opnås i denne stilling, kan refleksanordningen drejes ± 5° omkring referenceaksen fra denne stilling. |
| --- | --- |

4.1.

Refleksanordninger, der ikke er mærket »TOP«, skal ved en indfaldsvinkel β lig med V = H = 0° eller ved den vinkel, der er defineret i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′ drejes om deres referenceakse, indtil laveste reflekskoefficient (CIL) opnås; denne skal mindst opfylde kravet i punkt 3. Ved måling af reflekskoefficienten (CIL) ved andre indfalds- og observationsvinkler skal refleksanordningen anbringes i den således bestemte drejningsvinkel ε. Hvis de krævede værdier ikke opnås i denne stilling, kan refleksanordningen drejes ± 5° omkring referenceaksen fra denne stilling.

| 4.2. | Refleksanordninger mærket »TOP« drejes ± 5° omkring referenceaksen ved indfaldsvinklen β lig med V = H = 0° eller ved den indfaldsvinkel, som er beskrevet i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′. Under denne drejning må reflekskoefficienten (CIL) ikke i nogen position være under den foreskrevne værdi. |
| --- | --- |

4.2.

Refleksanordninger mærket »TOP« drejes ± 5° omkring referenceaksen ved indfaldsvinklen β lig med V = H = 0° eller ved den indfaldsvinkel, som er beskrevet i punkt 4, og ved en observationsvinkel på 20′. Under denne drejning må reflekskoefficienten (CIL) ikke i nogen position være under den foreskrevne værdi.

| 4.3. | Såfremt reflekskoefficienten (CIL) for retningen V = H = 0° og ved ε = 0° er mindst 50 % større end den specificerede værdi, foretages alle målinger ved alle indfalds- og observationsvinkler for ε = 0°. |
| --- | --- |

4.3.

Såfremt reflekskoefficienten (CIL) for retningen V = H = 0° og ved ε = 0° er mindst 50 % større end den specificerede værdi, foretages alle målinger ved alle indfalds- og observationsvinkler for ε = 0°.

---

BILAG 8

MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR YDRE PÅVIRKNINGER

1.   MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR VAND OG SNAVS

1.1.   Neddypningsprøvning i vand

| 1.1.1. | Uanset om der er tale om sammenbyggede eller i en lygte indbyggede refleksanordninger, nedsænkes disse efter afmontering af alle aftagelige dele i 10 minutter i vand med en temperatur på 50 ± 5 °C, således at det højeste punkt på øverste del af den reflekterende flade befinder sig 20 mm under vandoverfladen. Denne prøvning gentages, efter at refleksanordningen er drejet 180°, således at den reflekterende flade er underst, og således at bagsiden er dækket af ca. 20 mm vand. Disse refeleksoptikker nedsænkes derpå straks i vand ved 25 ± 5 °C under samme omstændigheder. |
| --- | --- |

1.1.1.

Uanset om der er tale om sammenbyggede eller i en lygte indbyggede refleksanordninger, nedsænkes disse efter afmontering af alle aftagelige dele i 10 minutter i vand med en temperatur på 50 ± 5 °C, således at det højeste punkt på øverste del af den reflekterende flade befinder sig 20 mm under vandoverfladen. Denne prøvning gentages, efter at refleksanordningen er drejet 180°, således at den reflekterende flade er underst, og således at bagsiden er dækket af ca. 20 mm vand. Disse refeleksoptikker nedsænkes derpå straks i vand ved 25 ± 5 °C under samme omstændigheder.

| 1.1.2. | Efter denne prøvning må intet vand være trængt ind til refleksoptikken. Hvis besigtigelse utvetydigt afslører vand, har anordningen ikke bestået prøven. |
| --- | --- |

1.1.2.

Efter denne prøvning må intet vand være trængt ind til refleksoptikken. Hvis besigtigelse utvetydigt afslører vand, har anordningen ikke bestået prøven.

| 1.1.3. | Såfremt besigtigelsen ikke har afsløret vand, eller der er tvivl, måles reflekskoefficienten (CIL) efter den i bilag 4, punkt 3.2, eller bilag 14, punkt 4.2, beskrevne metode efter forudgående let afrystning af overskydende vand fra refleksanordningens overflade. |
| --- | --- |

1.1.3.

Såfremt besigtigelsen ikke har afsløret vand, eller der er tvivl, måles reflekskoefficienten (CIL) efter den i bilag 4, punkt 3.2, eller bilag 14, punkt 4.2, beskrevne metode efter forudgående let afrystning af overskydende vand fra refleksanordningens overflade.

1.2.   Alternativ prøvningsmetode for anordninger i klasse IB og IIIB

Som alternativ udføres følgende prøvning (fugt- og støvprøvning) på fabrikantens anmodning i stedet for den neddypningsprøve, der er fastlagt i punkt 1.1 ovenfor.

1.2.1.   Fugtprøvning

Med denne prøvning vurderes prøveeksemplarets modstandsdygtighed over for fugtindtrængning ved oversprøjtning med vand og dræningsegenskaberne bestemmes for anordninger med drænhuller eller andre eksponerede åbninger i anordningen.

1.2.1.1.   Udstyr til prøvning med vandoversprøjtning

Der anvendes et vandoversprøjtningsskab med følgende egenskaber:

1.2.1.1.1.   Skab

Skabet skal være forsynet med en eller flere dyser, der giver en kegleformet massiv vandstråle med en vinkel, der dækker prøveeksemplaret fuldstændigt. Dysen eller dysernes centerlinje skal være rettet nedad med en vinkel på 45 ± 5° i forhold til en roterende prøvningsplatforms vertikale akse.

1.2.1.1.2.   Roterende prøvningsplatform

Den roterende prøvningsplatform skal have en diameter på mindst 140 mm og dreje om en vertikal akse i skabets midte.

1.2.1.1.3.   Nedfaldshastighed

Vandoversprøjtningens nedfaldshastighed ved anordningen skal være 2,5 (+ 1,6/-0) mm/min målt med en vertikal cylindrisk opsamlingsenhed centreret i den roterende prøvningsplatforms vertikale akse. Vandopsamlingsenhedens højde skal være 100 mm, og den indvendige diameter skal mindst være 140 mm.

1.2.1.2.   Metode til prøvning med vandoversprøjtning

Et prøveeksemplar monteret på en prøveopspænding udsættes efter måling og registrering af reflekskoefficient (CIL) for vandoversprøjtning som følger:

1.2.1.2.1.   Åbninger i anordningen

Alle drænhuller og andre åbninger skal forblive åbne. Hvis der anvendes drænvæger, prøves disse i anordningen.

1.2.1.2.2.   Rotationshastighed

Anordningen skal dreje om sin vertikale akse med en hastighed på 4,0 ± 0,5 min -1.

1.2.1.2.3.   Hvis refleksanordningen er gensidigt indbygget eller sammenbygget med signalgivnings- eller lysfunktioner, skal disse aktiveres ved konstruktionsspændingen med en cyklus på 5 min ON (evt. i blinkfunktion) og 55 min OFF.

1.2.1.2.4.   Prøvningens varighed

Vandoversprøjtningsprøvningen skal vare 12 timer (12 cyklusser af 5/55 min).

1.2.1.2.5.   Dræningsperiode

Rotationen og vandoversprøjtningen slukkes, og anordningen henstår i 1 time med skabets dør lukket, så vandet kan løbe af.

1.2.1.2.6.   Vurdering af prøveeksemplaret

Efter afslutning af dræningsperioden besigtiges anordningens indre med hensyn til fugtansamlinger. Der må ikke være dannet stillestående vandansamlinger, og sådanne må ikke kunne dannes ved bankning på eller hældning af anordningen. Reflekskoefficienten (CIL) måles efter metoden i bilag 4, punkt 3.2, efter af anordningens yderside er tørret af med en tør bomuldsklud.

1.2.2.   Støvprøvning

Denne prøvning vurderer prøveeksemplarets modstandsdygtighed over for indtrængen af støv, som vil kunne påvirke refleksanordningens fotometriske egenskaber betydeligt.

1.2.2.1.   Støvprøvningsudstyr

Følgende udstyr anvendes til støvprøvningen

1.2.2.1.1.   Støvkammer

Prøvningskammerets indre skal have en kubisk form i størrelsesorden 0,9 til 1,5 m pr. side. Bunden kan være »tragtformet« for at lette opsamlingen af støv. Det indre kammers volumen, uden medregning af den »tragtformede« bund, må højst være 2 m3, og det skal være ladet med 3 til 5 kg prøvningsstøv. Kammeret skal kunne sætte prøvningsstøvet i bevægelse med hjælp af trykluft eller vingeblæsere, således at støvet spredes i hele kammeret.

1.2.2.1.2.   Støv

Det anvendte støv skal være fint pulvercement i henhold til standarden ASTM C 150-84 (1).

1.2.2.2.   Metode til støvprøvning

Et prøveeksemplar monteret på en prøveopspænding udsættes efter måling og registrering af reflekskoefficient CIL) for støvpåvirkning som følger:

1.2.2.2.1.   Åbninger i anordningen

Alle drænhuller og andre åbninger skal forblive åbne. Hvis der anvendes drænvæger prøves disse i anordningen.

1.2.2.2.2.   Støveksponering

Den opspændte anordning anbringes i støvkammeret mindst 150 mm fra en væg. Anordninger med en længde på over 600 mm centreres horisontalt i prøvningskammeret. Prøvningsstøvet bringes i så fuldstændig bevægelse som muligt ved hjælp af trykluft eller blæser(e) med intervaller på 15 min i en periode på 2 til 15 s over en prøvningsperiode på 5 timer. Støvet skal have lov til at falde til ro mellem perioderne med bevægelse.

1.2.2.2.3.   Vurdering af det målte prøveeksemplar

Efter afslutning af støvprøvningen rengøres anordningen udvendigt og tørres med en tør bomuldsklud, og reflekskoefficienten (CIL) måles efter den i bilag 4, punkt 3.2, fastsatte metode.

2.   KORROSIONSBESTANDIGHED

| 2.1. | Refleksanordningerne skal være således udført, at de under de fugtigheds- og korrosionsforhold, som de normalt udsættes for, bevarer de krævede fotometriske og kolorimetriske kendetegn. Kontrollen skal gælde modstandsdygtigheden af forsiden mod at blive mat samt af bagsidens beskyttelseslag mod nedbrydning, især når vigtige metaldele er udsat for tæring. |
| --- | --- |

2.1.

Refleksanordningerne skal være således udført, at de under de fugtigheds- og korrosionsforhold, som de normalt udsættes for, bevarer de krævede fotometriske og kolorimetriske kendetegn. Kontrollen skal gælde modstandsdygtigheden af forsiden mod at blive mat samt af bagsidens beskyttelseslag mod nedbrydning, især når vigtige metaldele er udsat for tæring.

| 2.2. | Efter afmontering af refleksanordningens aftagelige dele udsættes denne eller den lygte, som den er sammenbygget med eller indbygget i, for salttåge i en 50 timers periode bestående af to gange 24 timers eksponering, adskilt af et interval på 2 timer, hvor man lader prøven tørre. |
| --- | --- |

2.2.

Efter afmontering af refleksanordningens aftagelige dele udsættes denne eller den lygte, som den er sammenbygget med eller indbygget i, for salttåge i en 50 timers periode bestående af to gange 24 timers eksponering, adskilt af et interval på 2 timer, hvor man lader prøven tørre.

| 2.3. | Salttågen frembringes ved forstøvning af en saltopløsning ved en temperatur på 35 ± 2 °C; saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 20 ± 2 vægtdele natriumklorid i 80 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %. |
| --- | --- |

2.3.

Salttågen frembringes ved forstøvning af en saltopløsning ved en temperatur på 35 ± 2 °C; saltopløsningen fremstilles ved opløsning af 20 ± 2 vægtdele natriumklorid i 80 dele destilleret vand med et indhold af urenheder på højst 0,02 %.

| 2.4. | Umiddelbart efter afslutning af prøvningen må prøveeksemplaret ikke vise tegn på stærk korrosion, som vil kunne indvirke på refleksanordningens rette funktion. |
| --- | --- |

2.4.

Umiddelbart efter afslutning af prøvningen må prøveeksemplaret ikke vise tegn på stærk korrosion, som vil kunne indvirke på refleksanordningens rette funktion.

3.   MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR BRÆNDSTOFFER

Refleksanordningens ydre overflade, navnlig den reflekterende flade, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en blanding af 70 % vol. n-heptan og 30 % vol. toluen. Efter cirka fem minutter kontrolleres overfladen visuelt. Den må ikke fremvise synlige forandringer, dog kan lette overfladiske ridser accepteres.

4.   MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR SMØREOLIER

Refleksanordningens ydre overflade, navnlig dens reflekterende flade, gnides let med en bomuldsklud, gennemvædet med en rensende smøreolie. Efter ca. 5 minutter aftørres overfladen. Derefter måles reflekskoefficienten (CIL) (punkt 3.2 i bilag 4 eller punkt 4.2 i bilag 14).

5.   MODSTANDSDYGTIGHED AF DEN TILGÆNGELIGE BAGSIDE AF REFLEKSANORDNINGER MED SPEJLBELÆGNING

| 5.1. | Efter afbørstning af refleksanordningens bagside med en hård nylonbørste dækkes denne flade i et minut med en klud gennemvædet med den i punkt 3 anførte blanding. Derefter fjernes kluden, og man lader refleksanordningen tørre. |
| --- | --- |

5.1.

Efter afbørstning af refleksanordningens bagside med en hård nylonbørste dækkes denne flade i et minut med en klud gennemvædet med den i punkt 3 anførte blanding. Derefter fjernes kluden, og man lader refleksanordningen tørre.

| 5.2. | Når fordampningen er afsluttet, foretages en slibeprøve ved børstning af bagsiden med den allerede anvendte nylonbørste. |
| --- | --- |

5.2.

Når fordampningen er afsluttet, foretages en slibeprøve ved børstning af bagsiden med den allerede anvendte nylonbørste.

| 5.3. | Efter at hele den spejlbelagte bagside er dækket med sort tusch måles reflekskoefficienten (CIL) (punkt 3.2 i bilag 4 eller punkt 4.2 i bilag 14). |
| --- | --- |

5.3.

Efter at hele den spejlbelagte bagside er dækket med sort tusch måles reflekskoefficienten (CIL) (punkt 3.2 i bilag 4 eller punkt 4.2 i bilag 14).

---

(1)  American Society for Testing and Materials.

---

BILAG 9

TIDSMÆSSIG STABILITET AF REFLEKSANORDNINGERNES (1) OPTISKE EGENSKABER

| 1. | De myndigheder, som har meddelt godkendelse, kan kontrollere den tidsmæssige stabilitet af de optiske egenskaber af en refleksanordning i brug. |
| --- | --- |

1.

De myndigheder, som har meddelt godkendelse, kan kontrollere den tidsmæssige stabilitet af de optiske egenskaber af en refleksanordning i brug.

| 2. | De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse. |
| --- | --- |

2.

De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.

| 3. | I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 6.1 i dette regulativ anvendte forstand. |
| --- | --- |

3.

I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 6.1 i dette regulativ anvendte forstand.

---

(1)  Trods betydningen af prøvningerne til kontrol af den tidsmæssige bestandighed af refleksanordningernes optiske egenskaber er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere denne bestandighed ved laboratorieprøvninger af begrænset varighed.

---

BILAG 10

VARMEBESTANDIGHED

| 1. | Refleksanordningen anbringes i 48 timer uafbrudt i tør luft ved en temperatur på 65 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Refleksanordningen anbringes i 48 timer uafbrudt i tør luft ved en temperatur på 65 ± 2 °C.

| 2. | Efter prøven må der ikke ved besigtigelse kunne konstateres nogen mærkbar deformation eller revne i refleksanordningen, navnlig ikke i de optiske dele. |
| --- | --- |

2.

Efter prøven må der ikke ved besigtigelse kunne konstateres nogen mærkbar deformation eller revne i refleksanordningen, navnlig ikke i de optiske dele.

---

BILAG 11

FARVEBESTANDIGHED (1)

| 1. | Den myndighed, der har meddelt godkendelse, kan kontrollere refleksanordningstypens farvestabilitet under brug. |
| --- | --- |

1.

Den myndighed, der har meddelt godkendelse, kan kontrollere refleksanordningstypens farvestabilitet under brug.

| 2. | De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse. |
| --- | --- |

2.

De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. I tilfælde af systematisk uoverensstemmelse hos en type refleksanordning, der er i brug, kan disse myndigheder eventuelt sende dele, der er udtaget til undersøgelse, til den myndighed, der har meddelt godkendelsen, med anmodning om en udtalelse.

| 3. | I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 9.1 i dette regulativ anvendte forstand. |
| --- | --- |

3.

I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk uoverensstemmelse« hos en refleksanordning i brug opfattes i den i punkt 9.1 i dette regulativ anvendte forstand.

---

(1)  Skønt det er vigtigt at kontrollere refleksanordningernes farvebestandighed er det med den nuværende teknologi endnu ikke muligt at vurdere bestandigheden ved laboratorieprøver af begrænset varighed.

---

BILAG 12

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF PRØVNINGERNE

| Bilag nr. | Punkt (1) | PRØVNINGER | PRØVEEKSEMPLARER |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | 6. | Almindelige forskrifter: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | - | Former og dimensioner: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | - | Varme: | 48 timer ved 65° ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| visuel deformationskontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | - | Kolorimetri: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | x | | | | | | | | |
| 7 | - | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | 3. | Komplet fotometri | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 1. | Vand: | 10 min. i normal stilling | | | | | | | x | x | | |
| 10 min. i omvendt stilling | | | | | | | x | x | | |
| visuel kontrol | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1. | Kolorimetri: visuel kontrol | | | | | | | x | x | | |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2. | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 3. | Motorbrændstoffer: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| visuel kontrol | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 4. | Olie: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| visuel kontrol | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1. | Kolorimetri: visuel kontrol | | | | | | | | | | |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2. | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 2. | Korrosion: | 2 timer | | | | | x | x | | | | |
| 2-timersinterval | | | | | x | x | | | | |
| 24 timer | | | | | x | x | | | | |
| visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5. | Bagside: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.1. | Kolorimetri: visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.2. | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 9 | - | Tidsmæssig stabilitet | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1. | Kolorimetriske egenskaber: | visuel kontrol eller | | | | | | | | | | |
| trikromatiske koordinater | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2. | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 11 | - | Farvebestandighed | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1. | Kolorimetri: | visuel kontrol eller | | | | | | | | | | |
| trikromatiske koordinater | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2. | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 4 | 2. | Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden | | | x | x | | | | | | |

Bilag nr.

Punkt (1)

PRØVNINGER

PRØVEEKSEMPLARER

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

6.

Almindelige forskrifter: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

-

Former og dimensioner: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

-

Varme:

48 timer ved 65° ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

visuel deformationskontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

-

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

7

-

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

3.

Komplet fotometri

x

x

8

1.

Vand:

10 min. i normal stilling

x

x

10 min. i omvendt stilling

x

x

visuel kontrol

x

x

4

3.1.

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

x

4

3.2.

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

8

3.

Motorbrændstoffer:

5 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

8

4.

Olie:

5 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

4

3.1.

Kolorimetri: visuel kontrol

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

x

4

3.2.

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

8

2.

Korrosion:

2 timer

x

x

2-timersinterval

x

x

24 timer

x

x

visuel kontrol

x

x

8

5.

Bagside:

1 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

4

3.1.

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

x

4

3.2.

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

9

-

Tidsmæssig stabilitet

4

3.1.

Kolorimetriske egenskaber:

visuel kontrol eller

trikromatiske koordinater

4

3.2.

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

11

-

Farvebestandighed

4

3.1.

Kolorimetri:

visuel kontrol eller

trikromatiske koordinater

4

3.2.

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

4

2.

Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden

x

x

---

(1)  i regulativet.

---

BILAG 13

STØDMODSTANDSDYGTIGHED — KLASSE IVA

| 1. | Refleksanordningen monteres på tilsvarende måde, som den er monteret på køretøjet, men med linsen anbragt vandret og opadrettet. |
| --- | --- |

1.

Refleksanordningen monteres på tilsvarende måde, som den er monteret på køretøjet, men med linsen anbragt vandret og opadrettet.

| 2. | Man lader en massiv, poleret stålkugle med diameter 13 mm falde én gang lodret fra en højde af 0,76 m på midten af linsen. Kuglen kan være styret, men skal falde frit. |
| --- | --- |

2.

Man lader en massiv, poleret stålkugle med diameter 13 mm falde én gang lodret fra en højde af 0,76 m på midten af linsen. Kuglen kan være styret, men skal falde frit.

| 3. | Udførelse af denne prøve ved stuetemperatur må ikke medføre revner i linsen. |
| --- | --- |

3.

Udførelse af denne prøve ved stuetemperatur må ikke medføre revner i linsen.

---

BILAG 14

PRØVNINGSMETODE — KLASSE IVA

| 1. | Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 15 angivne rækkefølge. |
| --- | --- |

1.

Ansøgeren skal til godkendelse indgive 10 prøveeksemplarer, som afprøves i den i bilag 15 angivne rækkefølge.

| 2. | Efter kontrol af de i punkt 6.1 til 6.5 angivne specifikationer samt af specifikationerne for form og dimensioner (bilag 5), underkastes de ti prøveeksemplarer en prøvning for varmebestandighed (bilag 10), og, mindst en time efter afslutningen heraf, kontrol af kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og reflekskoefficient (CIL) (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de i bilag 7 angivne positioner. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig. |
| --- | --- |

2.

Efter kontrol af de i punkt 6.1 til 6.5 angivne specifikationer samt af specifikationerne for form og dimensioner (bilag 5), underkastes de ti prøveeksemplarer en prøvning for varmebestandighed (bilag 10), og, mindst en time efter afslutningen heraf, kontrol af kolorimetriske egenskaber (bilag 6) og reflekskoefficient (CIL) (bilag 7) ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de i bilag 7 angivne positioner. De to refleksanordninger med henholdsvis den mindste og den største værdi afprøves derpå fuldstændigt efter forskrifterne i bilag 7. Disse 2 prøveeksemplarer opbevares af laboratorierne til eventuel senere kontrol, som måtte vise sig nødvendig.

| 3. | På tilfældig måde udtages 4 af de 8 resterende prøveeksemplarer, og disse 4 opdeles i 2 grupper med 2 eksemplarer i hver.
  Gruppe 1:
  De 2 prøveemner underkastes først en prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).
  Gruppe 2:
  De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, afprøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter afprøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5). Disse 2 prøveeksemplarer underkastes derefter prøvningen af stødmodstandsdygtighed (bilag 13). |
| --- | --- |

3.

På tilfældig måde udtages 4 af de 8 resterende prøveeksemplarer, og disse 4 opdeles i 2 grupper med 2 eksemplarer i hver.

Gruppe 1:

De 2 prøveemner underkastes først en prøvning for modstandsdygtighed over for vand (bilag 8, punkt 1); er resultatet heraf tilfredsstillende, udføres prøvning for modstandsdygtighed over for brændstoffer og smøreolier (bilag 8, punkt 3 og 4).

Gruppe 2:

De 2 prøveeksemplarer underkastes, dersom det er nødvendigt, afprøvning for korrosionsbestandighed (bilag 8, punkt 2), derefter afprøves modstandsdygtigheden af refleksanordningens bagside (bilag 8, punkt 5). Disse 2 prøveeksemplarer underkastes derefter prøvningen af stødmodstandsdygtighed (bilag 13).

| 4. | Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe tilfredsstille følgende krav: |
| --- | --- |

4.

Efter at være udsat for de i ovenstående punkt anførte prøvninger skal refleksanordningerne i hver gruppe tilfredsstille følgende krav:

| 4.1. | Have en farve, som tilfredsstiller kravene i bilag 6. Kontrol sker ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode. |
| --- | --- |

4.1.

Have en farve, som tilfredsstiller kravene i bilag 6. Kontrol sker ved en kvalitativ metode, men i tvivlstilfælde skal resultatet efterprøves med en kvantitativ metode.

| 4.2. | Have en reflekskoefficient (CIL), der opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker alene ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de bilag 7 angivne positioner. |
| --- | --- |

4.2.

Have en reflekskoefficient (CIL), der opfylder kravene i bilag 7. Kontrol sker alene ved en observationsvinkel på 20′ og en indfaldsvinkel V = H = 0°, eller om nødvendigt i de bilag 7 angivne positioner.

| 5. | De tilbageværende fire prøveeksemplarer kan eventuelt anvendes til andre formål. |
| --- | --- |

5.

De tilbageværende fire prøveeksemplarer kan eventuelt anvendes til andre formål.

---

BILAG 15

KRONOLOGISK RÆKKEFØLGE AF PRØVNINGER FOR KLASSE IVA

| Bilag nr. | Punkt (1) | PRØVNINGER | PRØVEEKSEMPLARER |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | 6. | Almindelige forskrifter: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | - | Former og dimensioner: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | - | Varme: | 48 timer ved 65° ± 20 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Visuel deformationskontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | - | Kolorimetri: visuel kontrol | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | x | | | | | | | | |
| 7 | - | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | - | Komplet fotometri | x | x | | | | | | | | |
| 8 | 1. | Vand: | 10 min. i normal stilling | | | x | x | | | | | | |
| 10 min. i omvendt stilling | | | x | x | | | | | | |
| visuel kontrol | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 3. | Motorbrændstoffer: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| visuel kontrol | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 4. | Olie: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| visuel kontrol | | | x | x | | | | | | |
| 6 | - | Kolorimetri: visuel kontrol | | | x | x | | | | | | |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | | x | x | | | | | | |
| 7 | - | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 2. | Korrosion: | 24 timer | | | | | x | x | | | | |
| 2-timersinterval | | | | | x | x | | | | |
| 24 timer | | | | | x | x | | | | |
| visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5. | Bagside: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| 13 | - | Stød | | | | | | x | x | | | | |
| visuel inspektion | | | | | x | x | | | | |
| 6 | - | Kolorimetri: visuel kontrol | | | | | x | x | | | | |
| Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde | | | | | x | x | | | | |
| 7 | - | Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 14 | 2. | Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden | x | x | | | | | | | | |

Bilag nr.

Punkt (1)

PRØVNINGER

PRØVEEKSEMPLARER

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

6.

Almindelige forskrifter: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

-

Former og dimensioner: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

-

Varme:

48 timer ved 65° ± 20 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Visuel deformationskontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

-

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

7

-

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

-

Komplet fotometri

x

x

8

1.

Vand:

10 min. i normal stilling

x

x

10 min. i omvendt stilling

x

x

visuel kontrol

x

x

8

3.

Motorbrændstoffer:

5 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

8

4.

Olie:

5 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

6

-

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

x

7

-

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

8

2.

Korrosion:

24 timer

x

x

2-timersinterval

x

x

24 timer

x

x

visuel kontrol

x

x

8

5.

Bagside:

1 min.

x

x

visuel kontrol

x

x

13

-

Stød

x

x

visuel inspektion

x

x

6

-

Kolorimetri: visuel kontrol

x

x

Trikromatiske koordinater i tvivlstilfælde

x

x

7

-

Fotometri: begrænset til 20′ og V = H = 0°

x

x

14

2.

Indlevering af prøveeksemplarer til myndigheden

x

x

---

(1)  i regulativet.

---

BILAG 16

PRØVNINGSMETODE FOR ANORDNINGER I KLASSE IB OG IIIB

Refleksanordninger i klasse IB og IIIB skal prøves efter prøvningsmetoderne i bilag 4 og med den kronologiske rækkefølge af prøvninger, der er angivet i bilag 12, dog med undtagelse af prøvningen i bilag 8, punkt 1, som for anordninger i klasse IB og IIIB kan erstattes af prøvningen i bilag 8, punkt 1.2.

---

BILAG 17

MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

| 1.2. | Med hensyn til fotometri anses masseproducerede refleksanordninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ, hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksanordnings fotometriske egenskaber. |
| --- | --- |

1.2.

Med hensyn til fotometri anses masseproducerede refleksanordninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ, hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksanordnings fotometriske egenskaber.

| 1.3. | Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt. |
| --- | --- |

1.3.

Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.

2.   MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type refleksanordning skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst nedenstående prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages yderligere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningerne efter dette regulativ omfatter fotometriske og kolorimetriske egenskaber samt modstandsdygtighed over for vand.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøvetagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af refleksanordninger fra en ensartet produktionsbatch. Ved en ensartet batch forstås et sæt refleksanordninger af samme type, defineret i henhold til fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den refleksanordning, der er udtaget med henblik på kontrol, underkastes fotometriske målinger for minimumsværdier i de punkter og kromaticitetskoordinater, som er foreskrevet i regulativet.

2.5.   Godkendelseskriterier

Fabrikanten er ansvarlig for, at der gennemføres en statistisk undersøgelse af prøvningsresultaterne, og for, at der efter aftale med den kompetente myndighed fastsættes kriterier for godkendelsen af de pågældende produkter, for at de kan være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat for overensstemmelseskontrol af produktionen i dette regulativs punkt 8.1.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 18 (første prøveudtagning).

---

BILAG 18

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

| 1.2. | Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt, ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget refleksanordning: |
| --- | --- |

1.2.

Hvad angår fotometriske præstationer anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt, ved prøvning af de fotometriske præstationer af enhver på tilfældig måde udtaget refleksanordning:

| 1.2.1. | Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de mindsteværdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

Ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de mindsteværdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Der ses bort fra refleksanordninger med åbenbare fejl. |
| --- | --- |

1.2.2.

Der ses bort fra refleksanordninger med åbenbare fejl.

| 1.3. | Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt. |
| --- | --- |

1.3.

Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udtages fire refleksanordninger på tilfældig måde. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.

2.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i ugunstige retning er: |
| --- | --- |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i ugunstige retning er:

| 2.1.1.1. | prøve A







  A1: | én refleksanordning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning ikke over | 20 % |
| A2: | begge refleksanordninger over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.1.

prøve A

A1:

én refleksanordning

0 %

én refleksanordning ikke over

20 %

A2:

begge refleksanordninger over

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge refleksanordninger | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge refleksanordninger

0 %

2.2.   Manglende overensstemmelse

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er: |
| --- | --- |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:

| 2.2.1.1. | prøve A







  A3: | én refleksanordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

2.2.1.1.

prøve A

A3:

én refleksanordning ikke over

20 %

én refleksanordning over

20 %

men ikke over

30 %

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én refleksanordning ikke over | 20 % |
| B3: | i tilfælde af A2 | |
| én refleksanordning | 0 % |
| én refleksanordning over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde af A2

én refleksanordning over

0 %

men ikke over

20 %

én refleksanordning ikke over

20 %

B3:

i tilfælde af A2

én refleksanordning

0 %

én refleksanordning over

20 %

men ikke over

30 %

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 9 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:

| 2.3.1. | prøve A







  A4: | én refleksanordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 30 % |
| A5: | begge refleksanordninger over | 20 % |

2.3.1.

prøve A

A4:

én refleksanordning ikke over

20 %

én refleksanordning over

30 %

A5:

begge refleksanordninger over

20 %

| 2.3.2. | prøve B







  B4: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én refleksanordning over | 20 % |
| B5: | i tilfælde af A2 | |
| begge refleksanordninger over | 20 % |
| B6: | i tilfælde af A2 | |
| én refleksanordning | 0 % |
| én refleksanordning over | 30 % |

2.3.2.

prøve B

B4:

i tilfælde af A2

én refleksanordning over

0 %

men ikke over

20 %

én refleksanordning over

20 %

B5:

i tilfælde af A2

begge refleksanordninger over

20 %

B6:

i tilfælde af A2

én refleksanordning

0 %

én refleksanordning over

30 %

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal prøveudtagningen senest to måneder efter anmeldelsen gentages ved udtagning af en tredje prøve C bestående af to refleksanordninger og en fjerde prøve D bestående af to refleksanordninger, fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i er: |
| --- | --- |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne i er:

| 3.1.1.1. | prøve C







  C1: | én refleksanordning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning ikke over | 20 % |
| C2: | begge refleksanordninger over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| gå til prøve D | |

3.1.1.1.

prøve C

C1:

én refleksanordning

0 %

én refleksanordning ikke over

20 %

C2:

begge refleksanordninger over

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge refleksanordninger | 0 % |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde af C2

begge refleksanordninger

0 %

3.2.   Manglende overensstemmelse

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er: |
| --- | --- |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede refleksanordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:

| 3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| én refleksanordning ikke over | 20 % |

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde af C2

én refleksanordning over

0 %

men ikke over

20 %

én refleksanordning ikke over

20 %

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 9 vil blive bragt i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for refleksanordningerne er:

| 3.3.1. | prøve C







  C3: | én refleksanordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning over | 20 % |
| C4: | begge refleksanordninger over | 20 % |

3.3.1.

prøve C

C3:

én refleksanordning ikke over

20 %

én refleksanordning over

20 %

C4:

begge refleksanordninger over

20 %

| 3.3.2. | prøve D







  D3: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| én refleksanordning 0 % eller over | 0 % |
| én refleksanordning over | 20 % |

3.3.2.

prøve D

D3:

i tilfælde af C2

én refleksanordning 0 % eller over

0 %

én refleksanordning over

20 %

4.   MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR VAND

For så vidt angår kontrol af modstandsdygtighed over for indtrængende vand anvendes følgende metode:

En af refleksanordningerne fra prøve A, udtaget efter proceduren i figur 1 i dette bilag, prøves i henhold til den metode, der er beskrevet i punkt 1 i bilag 8, henholdsvis punkt 3 i bilag 14 for så vidt angår refleksanordninger i klasse IVA.

Refleksanordningerne anses for acceptable, hvis denne prøvning bestås.

Hvis prøvningen af prøve A ikke er opfyldt, skal begge refleksanordninger i prøve B undergå samme prøvningsprocedure, og begge skal bestå prøvningen.

Figur 1

Image

---

| 31.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/35

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 4 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

Revision 2 — ændring 3

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 14 til den oprindelige udgave af regulativet — ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 0. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definitioner |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mærkning |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lysets farve |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lysindfald |
| --- | --- |

7.

| 8. | Måleprocedure |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fotometriske egenskaber |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

| 14. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

14.

BILAG

| Bilag 1 — | Udformning af godkendelsesmærket |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Målepunkter til prøvningsformål |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Mindste synlige felt på den overflade, der skal belyses |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Fotometrisk måling af lygter med flere lyskilder |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 7 —

0.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på bagnummerpladelygter på køretøjer i klasse M, N, O og T (1).

1.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 1.1. | »Bagnummerpladelygte«: en anordning til belysning af bagnummerpladen, i det følgende benævnt »belysningsanordning«, som får bagnummerpladen til at reflektere. Med henblik på godkendelse af denne anordning bestemmes belysningen af det område, hvorpå nummerpladen monteres. |
| --- | --- |

1.1.

»Bagnummerpladelygte«: en anordning til belysning af bagnummerpladen, i det følgende benævnt »belysningsanordning«, som får bagnummerpladen til at reflektere. Med henblik på godkendelse af denne anordning bestemmes belysningen af det område, hvorpå nummerpladen monteres.

| 1.2. | Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.

Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.

| 1.3. | »Forskellige typer bagnummerpladelygter«: lygter, som afviger på væsentlige punkter som:






  a) | fabriks- eller varemærke |
| --- | --- | --- |

1.3.

»Forskellige typer bagnummerpladelygter«: lygter, som afviger på væsentlige punkter som:

a)

fabriks- eller varemærke

| b) | karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.). |
| --- | --- |

b)

karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.).

| 1.4. | Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen. |
| --- | --- |

1.4.

Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.

2.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal det angives, om anordningen er beregnet til at oplyse en bred nummerplade (520 × 120 mm), en høj nummerplade (340 × 240 mm), en nummerplade til landbrugs- og skovbrugstraktorer (120 × 165 mm) eller en kombination heraf. Ansøgeren kan også vælge at angive, at anordningen må monteres i mere end en position eller et positionsområde i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i; disse forskellige positioner skal angives af ansøgeren på meddelelsesblanketten. Denne skal for hver type være ledsaget af nedenstående:

| a) | tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser den geometriske position for montering af belysningsanordningen i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i, og omridset af det tilstrækkeligt belyste område. Tegningerne skal angive det sted, hvor godkendelsesnummeret skal anbringes i forhold til godkendelsesmærkets cirkel |
| --- | --- |

a)

tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser den geometriske position for montering af belysningsanordningen i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i, og omridset af det tilstrækkeligt belyste område. Tegningerne skal angive det sted, hvor godkendelsesnummeret skal anbringes i forhold til godkendelsesmærkets cirkel

| b) | en kort teknisk beskrivelse, hvori det, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:






  i) | den foreskrevne kategori/de foreskrevne kategorier af glødelamper; denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ nr. 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, og/eller |
| --- | --- | --- |

b)

en kort teknisk beskrivelse, hvori det, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:

i)

den foreskrevne kategori/de foreskrevne kategorier af glødelamper; denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ nr. 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, og/eller

| ii) | lyskildemodulets identifikationskode (2) |
| --- | --- |

ii)

lyskildemodulets identifikationskode (2)

| c) | to prøveeksemplarer forsynet med de(n) anbefalede lygte(r). |
| --- | --- |

c)

to prøveeksemplarer forsynet med de(n) anbefalede lygte(r).

3.   MÆRKNING

For belysningsanordninger, som søges godkendt, gælder:

| 3.1. | Anordningen skal være forsynet med handels- eller varemærke for den fabrikant, der har fremstillet belysningsanordningen. |
| --- | --- |

3.1.

Anordningen skal være forsynet med handels- eller varemærke for den fabrikant, der har fremstillet belysningsanordningen.

| 3.2. | Der skal være et areal, der er tilstrækkeligt stort til godkendelsesmærket. Dette areal skal være angivet på de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger. |
| --- | --- |

3.2.

Der skal være et areal, der er tilstrækkeligt stort til godkendelsesmærket. Dette areal skal være angivet på de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger.

| 3.3. | Lygter med ikke udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er) skal være mærket med spændingsområdets nominelle spænding og det nominelle wattforbrug. |
| --- | --- |

3.3.

Lygter med ikke udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er) skal være mærket med spændingsområdets nominelle spænding og det nominelle wattforbrug.

| 3.4. | Med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder skal anordningen forsynes med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver






  a) | den foreskrevne kategori af glødelamper, og/eller |
| --- | --- | --- |

3.4.

Med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder skal anordningen forsynes med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver

a)

den foreskrevne kategori af glødelamper, og/eller

| b) | den særlige identifikationskode for lyskildemodulet. |
| --- | --- |

b)

den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.

| 3.5. | Ved lygter med lyskildemodul(er) skal lyskildemodulet/modulerne forsynes med: |
| --- | --- |

3.5.

Ved lygter med lyskildemodul(er) skal lyskildemodulet/modulerne forsynes med:

| 3.5.1. | ansøgerens handels- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart |
| --- | --- |

3.5.1.

ansøgerens handels- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart

| 3.5.2. | modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læseligt og ikke sletbar. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket, uden den i punkt 4.4.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af yderligere symboler eller tegn; denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger.
  Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger. |
| --- | --- |

3.5.2.

modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læseligt og ikke sletbar. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket, uden den i punkt 4.4.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af yderligere symboler eller tegn; denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger.

Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.

| 3.5.3. | mærkning med nominel spænding og wattforbrug. |
| --- | --- |

3.5.3.

mærkning med nominel spænding og wattforbrug.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Såfremt de to prøveeksemplarer af en type belysningsanordning, som er forelagt til godkendelse i henhold til punkt 2 ovenfor, opfylder bestemmelserne i dette regulativ, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

4.1.

Såfremt de to prøveeksemplarer af en type belysningsanordning, som er forelagt til godkendelse i henhold til punkt 2 ovenfor, opfylder bestemmelserne i dette regulativ, meddeles godkendelse.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som er omfattet af dette regulativ, medmindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til at omfatte en anordning, som afviger alene, hvad angår farven på det udsendte lys. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som er omfattet af dette regulativ, medmindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til at omfatte en anordning, som afviger alene, hvad angår farven på det udsendte lys.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type belysningsanordning i henhold til dette regulativ tilsendes de parter i 1958-aftalen, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type belysningsanordning i henhold til dette regulativ tilsendes de parter i 1958-aftalen, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

| 4.4. | Enhver belysningsanordning, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden de i punkt 3, litra a) og c) ovenfor omhandlede mærker være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er i overensstemmelse med bilag 1, og som består af: |
| --- | --- |

4.4.

Enhver belysningsanordning, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden de i punkt 3, litra a) og c) ovenfor omhandlede mærker være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er i overensstemmelse med bilag 1, og som består af:

| 4.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 4.4.2. | et godkendelsesnummer i nærheden af cirklen |
| --- | --- |

4.4.2.

et godkendelsesnummer i nærheden af cirklen

| 4.4.3. | følgende tillægssymbol: bogstavet »L« |
| --- | --- |

4.4.3.

følgende tillægssymbol: bogstavet »L«

| 4.4.4. | de to første cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den seneste ændringsserie til dette regulativ, kan placeres i nærheden af tillægssymbolet L. |
| --- | --- |

4.4.4.

de to første cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den seneste ændringsserie til dette regulativ, kan placeres i nærheden af tillægssymbolet L.

| 4.5. | De i punkt 4.4.1, 4.4.2 og 4.4.3 omhandlede mærker og symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når belysningsanordningen er monteret på køretøjet. |
| --- | --- |

4.5.

De i punkt 4.4.1, 4.4.2 og 4.4.3 omhandlede mærker og symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når belysningsanordningen er monteret på køretøjet.

| 4.6. | Når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning, meddeles kun godkendelse, hvis hver enkelt af disse lygter opfylder kravene i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder nogen af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter. |
| --- | --- |

4.6.

Når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning, meddeles kun godkendelse, hvis hver enkelt af disse lygter opfylder kravene i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder nogen af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.

| 4.6.1. | Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med kravene i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, et godkendelsesnummer og om nødvendigt den påkrævede pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at: |
| --- | --- |

4.6.1.

Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med kravene i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, et godkendelsesnummer og om nødvendigt den påkrævede pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:

| 4.6.1.1. | det er synligt, efter at lygterne er monteret |
| --- | --- |

4.6.1.1.

det er synligt, efter at lygterne er monteret

| 4.6.1.2. | ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes. |
| --- | --- |

4.6.1.2.

ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.

| 4.6.2. | Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, skal, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være påført: |
| --- | --- |

4.6.2.

Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, skal, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være påført:

| 4.6.2.1. | enten på den pågældende lysemitterende flade |
| --- | --- |

4.6.2.1.

enten på den pågældende lysemitterende flade

| 4.6.2.2. | eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (tre mulige eksempler herpå er givet i bilag 1). |
| --- | --- |

4.6.2.2.

eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (tre mulige eksempler herpå er givet i bilag 1).

| 4.6.3. | Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt. |
| --- | --- |

4.6.3.

Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.

| 4.6.4. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

4.6.4.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ.

| 4.6.5. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes. |
| --- | --- |

4.6.5.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.

| 4.7. | Bilag 1 indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for enkelte lygter (figur 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (figur 2) med alle ovennævnte tillægssymboler. |
| --- | --- |

4.7.

Bilag 1 indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for enkelte lygter (figur 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (figur 2) med alle ovennævnte tillægssymboler.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

Hver anordning skal opfylde bestemmelserne i punkt 9 (4).

| 5.1. | Anordningerne for belysning af bagnummerplader skal være således konstrueret, at hele pladens overflade er synlig ved de i bilag 4 angivne vinkler. |
| --- | --- |

5.1.

Anordningerne for belysning af bagnummerplader skal være således konstrueret, at hele pladens overflade er synlig ved de i bilag 4 angivne vinkler.

| 5.2. | Til alle målinger anvendes en standardglødelampe af den kategori, som foreskrives af fabrikanten, idet forsyningsspændingen indstilles, så den frembringer referencelysfluxet. Alle målinger på anordninger udstyret med ikke udskiftelige lyskilder udføres ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V. |
| --- | --- |

5.2.

Til alle målinger anvendes en standardglødelampe af den kategori, som foreskrives af fabrikanten, idet forsyningsspændingen indstilles, så den frembringer referencelysfluxet. Alle målinger på anordninger udstyret med ikke udskiftelige lyskilder udføres ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

| 5.3. | For lyskilder med særlig strømforsyning skal ovennævnte prøvespændinger tilsluttes ved indgangsklemmerne for den pågældende strømforsyning. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne. |
| --- | --- |

5.3.

For lyskilder med særlig strømforsyning skal ovennævnte prøvespændinger tilsluttes ved indgangsklemmerne for den pågældende strømforsyning. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.

| 5.4. | For enhver anordning til belysning af bagnummerplader, bortset fra anordninger med glødelamper, gælder, at luminansværdierne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindstekravene.
  Luminansfordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender luminansværdiforholdet, målt i et punkt efter et minuts og efter 30 minutters drift. |
| --- | --- |

5.4.

For enhver anordning til belysning af bagnummerplader, bortset fra anordninger med glødelamper, gælder, at luminansværdierne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindstekravene.

Luminansfordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender luminansværdiforholdet, målt i et punkt efter et minuts og efter 30 minutters drift.

| 5.5. | Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende: |
| --- | --- |

5.5.

Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:

| 5.5.1. | Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:






  a) | hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:

a)

hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj

| b) | hvis der anvendes mere end et lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber. |
| --- | --- |

b)

hvis der anvendes mere end et lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.

| 5.5.2. | Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/modulerne. |
| --- | --- |

5.5.2.

Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/modulerne.

| 5.6. | For så vidt angår udskiftelige glødelamper: |
| --- | --- |

5.6.

For så vidt angår udskiftelige glødelamper:

| 5.6.1. | Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat at der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse. |
| --- | --- |

5.6.1.

Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat at der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.

| 5.6.2. | Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position. |
| --- | --- |

5.6.2.

Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.

| 5.6.3. | Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse. |
| --- | --- |

5.6.3.

Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.

6.   LYSETS FARVE

Farven af det lys, som lygten i belysningsanordningen udsender, skal være så tilstrækkelig farveløs, at der ikke opstår nogen synlig ændring af nummerpladens farve.

7.   LYSINDFALD

Fabrikanten af belysningsanordningen skal angive et eller flere anbringelsesfelter, hvor anordningen skal monteres i forhold til nummerpladeområdet. Når lygten placeres i de(n) position(er), som fabrikanten har angivet, må lysets indfaldsvinkel på nummerpladens overflade intet sted på den overflade, som skal belyses, være større end 82°, idet denne vinkel måles fra det yderpunkt af anordningens belysningsområde, som er længst væk fra nummerpladens overflade. Hvis der er mere end en belysningsanordning, gælder ovenstående krav kun for den del af nummerpladen, som skal belyses af den pågældende anordning.

Hvis en af yderkanterne af anordningens belysningsoverflade er parallel med nummerpladens overflade, er det punkt på belysningsanordningen, som er længst væk fra nummerpladens overflade, centerpunktet for den kant af belysningsoverfladen, som er parallel med nummerpladen og længst væk fra dens overflade.

Anordningen skal være konstrueret således, at der ikke udsendes lys direkte bagud, undtagen rødt lys, hvis anordningen er kombineret eller sammenbygget med en baglygte.

8.   MÅLEPROCEDURE

Luminansmålinger foretages på en diffus farveløs overflade med en kendt diffus reflektionsfaktor (5). Den diffuse farveløse overflade skal have samme mål som nummerpladen eller mål, der går ét målepunkt uden for nummerpladen. Dens midte skal være placeret centreret i forhold til målepunkternes placering.

Den diffuse farveløse overflade placeres i den position, som nummerpladen normalt indtager, og 2 mm foran holderen.

Luminansmålinger foretages vinkelret på den diffuse farveløse overflade med en tolerance på 5° i hver retning ved de punkter, som er angivet i bilag 3 til dette regulativ, idet hvert punkt repræsenterer et cirkulært område på 25 mm i diameter. Den målte luminans korrigeres for den diffuse reflektionsfaktor 1,0.

9.   FOTOMETRISKE EGENSKABER

I hvert af målepunkterne i bilag 3 skal luminansen B mindst være lig med 2,5 cd/m2.

Luminansens gradient mellem værdierne B1 og B2, målt i to vilkårlige punkter 1 og 2 blandt de ovenfor nævnte, må ikke være over 2 × Bo/cm, idet Bo er den mindste luminans målt i de forskellige punkter, dvs.

Image

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 10.1. | Anordninger til belysning af bagnummerplader (i det følgende benævnt anordninger), som godkendes i henhold til dette regulativ, skal fremstilles, så de er i overensstemmelse med en type, der opfylder kravene i punkt 5, 6 og 9 ovenfor. Hvis mere end en anordning er nødvendig, skal en anordning i det følgende læses som en samling af anordninger. |
| --- | --- |

10.1.

Anordninger til belysning af bagnummerplader (i det følgende benævnt anordninger), som godkendes i henhold til dette regulativ, skal fremstilles, så de er i overensstemmelse med en type, der opfylder kravene i punkt 5, 6 og 9 ovenfor. Hvis mere end en anordning er nødvendig, skal en anordning i det følgende læses som en samling af anordninger.

| 10.2. | De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

10.2.

De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 10.3. | De mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

10.3.

De mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 10.4. | Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

10.4.

Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 11.1. | Godkendelser, som er meddelt for en belysningsanordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ovenfor ikke er overholdt. |
| --- | --- |

11.1.

Godkendelser, som er meddelt for en belysningsanordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ovenfor ikke er overholdt.

| 11.2. | Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ. |
| --- | --- |

11.2.

Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en belysningsanordning omfattet af dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 13.1. | Anordninger til belysning af bagnummerplader, som ikke er udstyret med glødelamper |
| --- | --- |

13.1.

Anordninger til belysning af bagnummerplader, som ikke er udstyret med glødelamper

| 13.1.1. | Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8. |
| --- | --- |

13.1.1.

Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8.

| 13.1.2. | Regnet fra 36 måneder efter den i supplement 8 ovenfor omhandlede ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type anordning, som er beskrevet ovenfor i punkt 13.1, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8. |
| --- | --- |

13.1.2.

Regnet fra 36 måneder efter den i supplement 8 ovenfor omhandlede ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type anordning, som er beskrevet ovenfor i punkt 13.1, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8.

| 13.1.3. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.1.3.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.

| 13.1.4. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved de forudgående ændringsserier, i en periode på 36 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8. |
| --- | --- |

13.1.4.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved de forudgående ændringsserier, i en periode på 36 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8.

| 13.2. | Montering på køretøj af belysningsanordninger til bagnummerplader som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor |
| --- | --- |

13.2.

Montering på køretøj af belysningsanordninger til bagnummerplader som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor

| 13.2.1. | Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8. |
| --- | --- |

13.2.1.

Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8.

| 13.2.2. | Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af de anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8. |
| --- | --- |

13.2.2.

Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af de anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8.

| 13.2.3. | Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.2.3.

Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ.

| 13.2.4. | Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.2.4.

Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ.

14.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem blanketter om attestering af godkendelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  En lyskilde er defineret (på engelsk) i ISO 7227:1987 »Road vehicles — Lighting and light-signalling devices — Vocabulary« som »an emitter of visible and radiant energy«.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(4)  Disse forskrifter skal sikre god synlighed, hvis nummerpladens hældning ikke overstiger 30° i begge retninger i forhold til det lodrette plan.

(5)  CIE-publikation nr. 17 — 1970, afsnit 45-20-40.

---

BILAG 1

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET

Figur 1

Mærkning til enkelte lygter

MODEL A

Image

En anordning forsynet med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning til belysning af et køretøjs bagnummerplade (L), som er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 4 med godkendelsesnummer 2439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 4 i dets oprindelige form eller eventuelt som ændret ved respektive supplementer til regulativet i dets oprindelige form.

Figur 2

Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter

(De lodrette og vandrette linjer angiver belysningsanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket)

Image

Image

Image

| Bemærk: | De tre eksempler på godkendelsesmærker (model B, C og D) viser tre mulige varianter af mærkningen på en belysningsanordning, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E 4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter: | en retroreflektor af IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3 |
| --- | --- | --- |

Bemærk:

De tre eksempler på godkendelsesmærker (model B, C og D) viser tre mulige varianter af mærkningen på en belysningsanordning, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E 4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:

en retroreflektor af IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3

| | en bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6 |
| --- | --- |

en bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6

| | en rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7 |
| --- | --- |

en rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

| | en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version |
| --- | --- |

en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version

| | en baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version |
| --- | --- |

en baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version

| | en stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7 |
| --- | --- |

en stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7

| | en anordning til belysning af bagnummerpladen (L), godkendt i henhold til regulativ nr. 4 i dettes oprindelige version. |
| --- | --- |

en anordning til belysning af bagnummerpladen (L), godkendt i henhold til regulativ nr. 4 i dettes oprindelige version.

Figur 3

Lyskildemoduler

MODEL E

MD E3 17325

Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.

---

BILAG 2

Image

Image

---

BILAG 3

MÅLEPUNKTER TIL PRØVNINGSFORMÅL

| a) | Anordninger til belysning af en høj nummerplade (340 × 240 mm) |
| --- | --- |

a)

Anordninger til belysning af en høj nummerplade (340 × 240 mm)

| b) | Anordninger til belysning af en nummerplade til landbrugs- eller skovbrugstraktorer (520 × 120 mm) |
| --- | --- |

b)

Anordninger til belysning af en nummerplade til landbrugs- eller skovbrugstraktorer (520 × 120 mm)

| c) | Anordninger til belysning af en bred nummerplade (240 × 165 mm)









  a = 25 mm | b = 95 mm | c = 100 mm | d = 90 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e = 70 mm | f = 57,5 mm | g = 65 mm | h = 60 mm |

c)

Anordninger til belysning af en bred nummerplade (240 × 165 mm)

a = 25 mm

b = 95 mm

c = 100 mm

d = 90 mm

e = 70 mm

f = 57,5 mm

g = 65 mm

h = 60 mm

| Bemærk: | For så vidt angår anordninger til belysning af to eller flere nummerplader findes målepunkterne ved at kombinere de relevante tegninger ovenfor i overensstemmelse med det omrids, som er angivet af fabrikanten. Hvis to målepunkter imidlertid er mindre end 30 mm fra hinanden, anvendes kun et. |
| --- | --- |

Bemærk:

For så vidt angår anordninger til belysning af to eller flere nummerplader findes målepunkterne ved at kombinere de relevante tegninger ovenfor i overensstemmelse med det omrids, som er angivet af fabrikanten. Hvis to målepunkter imidlertid er mindre end 30 mm fra hinanden, anvendes kun et.

---

BILAG 4

MINDSTE SYNLIGE FELT PÅ DEN OVERFLADE, DER SKAL BELYSES

Image

Image

| 1. | De ovenfor viste vinkler for det synlige felt vedrører kun belysningsanordningens relative position og pladsen til nummerpladen. |
| --- | --- |

1.

De ovenfor viste vinkler for det synlige felt vedrører kun belysningsanordningens relative position og pladsen til nummerpladen.

| 2. | Det synlige felt for nummerpladen, når denne er monteret på køretøjet, er fortsat underlagt de relevante nationale bestemmelser. |
| --- | --- |

2.

Det synlige felt for nummerpladen, når denne er monteret på køretøjet, er fortsat underlagt de relevante nationale bestemmelser.

| 3. | De viste vinkler tager højde for den delvise formørkelse, som forårsages af belysningsanordningen. De skal respekteres i de retninger, hvor formørkelsen er størst. Belysningsanordningerne skal være konstrueret sådan, at de delvist formørkede områder reduceres til det mindst mulige niveau. |
| --- | --- |

3.

De viste vinkler tager højde for den delvise formørkelse, som forårsages af belysningsanordningen. De skal respekteres i de retninger, hvor formørkelsen er størst. Belysningsanordningerne skal være konstrueret sådan, at de delvist formørkede områder reduceres til det mindst mulige niveau.

---

BILAG 5

FOTOMETRISK MÅLING AF LYGTER MED FLERE LYSKILDER

| 1. | Den fotometriske ydelse kontrolleres: |
| --- | --- |

1.

Den fotometriske ydelse kontrolleres:

| 1.1. | For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andet):
  med de lyskilder, der findes i lygten, i overensstemmelse med punkt 5.2.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.

For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andet):

med de lyskilder, der findes i lygten, i overensstemmelse med punkt 5.2.1 i dette regulativ.

| 1.2. | For udskiftelige glødelamper:
  ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte luminansværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referenceflux, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges. |
| --- | --- |

1.2.

For udskiftelige glødelamper:

ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte luminansværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referenceflux, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.

---

BILAG 6

MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter.

| 1.2. | Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2.

Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:







  2,5 × Bo/cm | svarende til | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | svarende til | 30 % |

1.2.2.

Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:

2,5 × Bo/cm

svarende til

20 %

3,0 × Bo/cm

svarende til

30 %

| 1.2.3. | Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe.

2.   MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

For hver anordning skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.

Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber.

2.2.   Prøvningsmetoderne

| 2.2.1. | Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.

| 2.2.2. | I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forstår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forstår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde skal anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde skal anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøveudtagningens art

Der udtages på tilfældig måde prøver af anordninger fra et ensartet parti. Ved et ensartet parti forstås en samling anordninger af samme type, bestemt efter fabrikantens produktionsmetoder.

Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den udtagne anordning underkastes fotometrisk måling i henhold til dette regulativ.

2.5.   Godkendelseskriterier

Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne godkendelseskriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 10.1 i dette regulativ.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).

---

BILAG 7

MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELT

| 1.1. | Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer. |
| --- | --- |

1.1.

Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer.

| 1.2. | Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2.

Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V:

| 1.2.1. | ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.1.

ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.

| 1.2.2. | Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:







  2,5 × Bo/cm | svarende til | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | svarende til | 30 % |

1.2.2.

Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:

2,5 × Bo/cm

svarende til

20 %

3,0 × Bo/cm

svarende til

30 %

| 1.2.3. | Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe. |
| --- | --- |

1.2.3.

Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe.

| 1.2.4. | Anordninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning. |
| --- | --- |

1.2.4.

Anordninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udvælges fire anordninger tilfældigt. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.

2.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

| 2.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne i ugunstig retning er: |
| --- | --- |

2.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne i ugunstig retning er:

| 2.1.1.1. | prøve A







  A1: | en anordning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning ikke over | 20 % |
| A2: | begge anordninger over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.1.

prøve A

A1:

en anordning

0 %

en anordning ikke over

20 %

A2:

begge anordninger over

0 %

men ikke over

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge anordninger | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge anordninger

0 %

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 2.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er: |
| --- | --- |

2.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:

| 2.2.1.1. | prøve A







  A3: | en anordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

2.2.1.1.

prøve A

A3:

en anordning ikke over

20 %

en anordning over

20 %

men ikke over

30 %

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| en anordning ikke over | 20 % |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde A2

en anordning over

0 %

men ikke over

20 %

en anordning ikke over

20 %

| B3: | i tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- |
| en anordning | 0 % |
| en anordning over | 20 % |
| men ikke over | 30 % |

B3:

i tilfælde A2

en anordning

0 %

en anordning over

20 %

men ikke over

30 %

2.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 bringes i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordninger er:

| 2.3.1. | prøve A







  A4: | en anordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 30 % |
| A5: | begge anordninger over | 20 % |

2.3.1.

prøve A

A4:

en anordning ikke over

20 %

en anordning over

30 %

A5:

begge anordninger over

20 %

| 2.3.2. | prøve B







  B4: | i tilfælde A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| en anordning over | 20 % |
| B5: | i tilfælde A2 | |
| begge anordninger over | 20 % |
| B6: | i tilfælde A2 | |
| en anordning | 0 % |
| en anordning over | 30 % |

2.3.2.

prøve B

B4:

i tilfælde A2

en anordning over

0 %

men ikke over

20 %

en anordning over

20 %

B5:

i tilfælde A2

begge anordninger over

20 %

B6:

i tilfælde A2

en anordning

0 %

en anordning over

30 %

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to anordninger og en fjerde prøve D bestående af to anordninger fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.

3.1.   Produktionen anses ikke for uoverensstemmende

| 3.1.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er: |
| --- | --- |

3.1.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:

| 3.1.1.1. | prøve C







  C1: | en anordning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning ikke over | 20 % |
| C2: | begge anordninger over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| fortsæt med prøve D | |

3.1.1.1.

prøve C

C1:

en anordning

0 %

en anordning ikke over

20 %

C2:

begge anordninger over

0 %

men ikke over

20 %

fortsæt med prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge anordninger | 0 % |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde C2

begge anordninger

0 %

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 3.2.1. | Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er: |
| --- | --- |

3.2.1.

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:

| 3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 0 % |
| men ikke over | 20 % |
| en anordning ikke over | 20 % |

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde C2

en anordning over

0 %

men ikke over

20 %

en anordning ikke over

20 %

3.3.   Inddragelse af godkendelse

Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 bringes i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordninger er:

| 3.3.1. | prøve C







  C3: | en anordning ikke over | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning over | 20 % |
| C4: | begge anordninger over | 20 % |

3.3.1.

prøve C

C3:

en anordning ikke over

20 %

en anordning over

20 %

C4:

begge anordninger over

20 %

| 3.3.2. | prøve D







  D3: | i tilfælde C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en anordning 0 eller over | 0 % |
| en anordning over | 20 % |

3.3.2.

prøve D

D3:

i tilfælde C2

en anordning 0 eller over

0 %

en anordning over

20 %

Figur 1

Image

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 31/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 31/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---