# Euroopa Liidu L 302/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 302 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide13. november 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 302

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide13. november 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1119/2008, 12. november 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1120/2008, 12. november 2008, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 3.–7. november 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1119/2008, 12. november 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1120/2008, 12. november 2008, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 3.–7. november 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/853/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 20. oktoober 2008, 2007.–2008. aasta põua tagajärgede leevendamiseks põllumajandussektoris Küprose ametiasutuste poolt antava erakorralise riigiabi kohta | 7 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/854/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 2. juuli 2008, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2997 all)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2008/855/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 3. november 2008, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6349 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2008/856/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. november 2008, millega muudetakse otsust 2002/613/EÜ seoses seasperma heakskiidetud kogumiskeskustega Kanadas ja Ameerika Ühendriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6473 all)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2008/857/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. november 2008, millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega liikmesriikidel lubatakse võtta ajutiselt lisameetmeid Egiptuse suhtes haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6583 all) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/853/EÜ

*

Nõukogu otsus, 20. oktoober 2008, 2007.–2008. aasta põua tagajärgede leevendamiseks põllumajandussektoris Küprose ametiasutuste poolt antava erakorralise riigiabi kohta

7

Komisjon

2008/854/EÜ

*

Komisjoni otsus, 2. juuli 2008, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2997 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2997 all)

1

9

2008/855/EÜ

*

Komisjoni otsus, 3. november 2008, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6349 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6349 all)

1

19

2008/856/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. november 2008, millega muudetakse otsust 2002/613/EÜ seoses seasperma heakskiidetud kogumiskeskustega Kanadas ja Ameerika Ühendriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6473 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6473 all)

1

26

2008/857/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. november 2008, millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega liikmesriikidel lubatakse võtta ajutiselt lisameetmeid Egiptuse suhtes haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6583 all)

Pseudomonas solanacearum

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6583 all)

28

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/858/ÜVJP, 10. november 2008, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 29 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/858/ÜVJP, 10. november 2008, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

29

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (kodifitseeritud versioon)) parandus (ELT L 114, 26.4.2008) | 37 |

Parandused

*

Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (kodifitseeritud versioon)) parandus (ELT L 114, 26.4.2008)

37

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1119/2008,

12. november 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. novembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. november 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 55,8 |
| MK | 46,2 |
| TR | 75,9 |
| ZZ | 53,1 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 38,9 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 112,6 |
| ZZ | 87,8 |
| 0805 20 10 | MA | 76,7 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 26,6 |
| MA | 75,0 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 58,4 |
| 0805 50 10 | MA | 60,4 |
| TR | 97,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 81,5 |
| 0806 10 10 | BR | 221,0 |
| TR | 117,5 |
| US | 272,9 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 202,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 116,4 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0808 20 50 | CN | 85,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

34,6

MA

55,8

MK

46,2

TR

75,9

ZZ

53,1

0707 00 05

JO

175,9

MA

38,9

TR

90,4

ZZ

101,7

0709 90 70

MA

62,9

TR

112,6

ZZ

87,8

0805 20 10

MA

76,7

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

26,6

MA

75,0

TR

73,6

ZZ

58,4

0805 50 10

MA

60,4

TR

97,0

ZA

87,0

ZZ

81,5

0806 10 10

BR

221,0

TR

117,5

US

272,9

ZA

197,4

ZZ

202,2

0808 10 80

AL

32,1

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

116,4

ZA

85,7

ZZ

72,0

0808 20 50

CN

85,3

ZZ

85,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1120/2008,

12. november 2008,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 3.–7. november 2008 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 3.–7. november 2008 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4434 jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 3.–7. november 2008 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4434 jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 3.–7. november 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 ja/või määruse (EÜ) nr 508/2007 artiklile 3, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. november 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 1.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | AKV protokollile allakirjutanud riigid | — | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4315

India

—

09.4316

AKV protokollile allakirjutanud riigid

—

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia ja Kosovo

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik importsuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemiku 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemiku 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Majanduspartnerluslepingute alusel tarnitav lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIIIa peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambiik | 100 | Saavutatud |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4436 | Dominikaani Vabariik | 0 | Saavutatud |
| 09.4437 | Fidži, Paapua Uus-Guinea | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4431

Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda

100

09.4433

Svaasimaa

100

09.4434

Mosambiik

100

Saavutatud

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago

100

09.4436

Dominikaani Vabariik

0

Saavutatud

09.4437

Fidži, Paapua Uus-Guinea

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 508/2007 artikkel 1

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemik 3.11.2008-7.11.2008: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

100

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. oktoober 2008,

2007.–2008. aasta põua tagajärgede leevendamiseks põllumajandussektoris Küprose ametiasutuste poolt antava erakorralise riigiabi kohta

(2008/853/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Küprose valitsuse 19. septembril 2008 esitatud taotlust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Küpros esitas 19. septembril 2008 nõukogule taotluse võtta kooskõlas asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõiguga vastu otsus, millega deklareeritakse, et Küprose kavatsus anda äärmiselt tõsise põua tõttu kannatanud Küprose põllumajandustootjatele järgmise tootmistsükli alustamiseks riigiabi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(1)

Küpros esitas 19. septembril 2008 nõukogule taotluse võtta kooskõlas asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kolmanda lõiguga vastu otsus, millega deklareeritakse, et Küprose kavatsus anda äärmiselt tõsise põua tõttu kannatanud Küprose põllumajandustootjatele järgmise tootmistsükli alustamiseks riigiabi on ühisturuga kokkusobiv.

| (2) | Küprost on tabanud alates 1900. aastast tõsiduselt ja pikkuselt teine põud, mille põhjustas sademete puudus 2007. ja 2008. aastal; 2008. aasta august on osutunud viimase kümnendi kõige kuumemaks kuuks ning 2008. aasta sademete hulk jaanuarist kuni augusti lõpuni on olnud üksnes 50 % tavapärasest tasemest. |
| --- | --- |

(2)

Küprost on tabanud alates 1900. aastast tõsiduselt ja pikkuselt teine põud, mille põhjustas sademete puudus 2007. ja 2008. aastal; 2008. aasta august on osutunud viimase kümnendi kõige kuumemaks kuuks ning 2008. aasta sademete hulk jaanuarist kuni augusti lõpuni on olnud üksnes 50 % tavapärasest tasemest.

| (3) | Vastavalt esialgsetele andmetele 2008. aasta saagi kohta ei andnud 95 % teravilja kasvatusalast mingit saaki ning söödakultuuride tootmine on langenud nii drastiliselt, et see ei kata isegi mäletsejaliste minimaalset söödavajadust. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt esialgsetele andmetele 2008. aasta saagi kohta ei andnud 95 % teravilja kasvatusalast mingit saaki ning söödakultuuride tootmine on langenud nii drastiliselt, et see ei kata isegi mäletsejaliste minimaalset söödavajadust.

| (4) | Võrreldes ligikaudu 150 miljoni m3 ehk 54,7 protsendiga mahust 2005. aasta lõpus, sisaldab Küprose tammide võrgustik praegu üksnes 11 miljonit m3 ehk 4 protsenti kogumahust, sundides ametivõime 2007. aasta alguses rangelt piirama niisutamiseks ettenähtud veevarusid ning viima need 2008. aastal nullini. |
| --- | --- |

(4)

Võrreldes ligikaudu 150 miljoni m3 ehk 54,7 protsendiga mahust 2005. aasta lõpus, sisaldab Küprose tammide võrgustik praegu üksnes 11 miljonit m3 ehk 4 protsenti kogumahust, sundides ametivõime 2007. aasta alguses rangelt piirama niisutamiseks ettenähtud veevarusid ning viima need 2008. aastal nullini.

| (5) | Kõnealuseid kahjusid tuleb pidada seda tõsisemaks ja erandlikumaks, et Küpros rakendas tõhusaid riski- ja kriisiohjamisvahendeid. Eelkõige rakendab Küpros ligi 95 % niisutatavatel aladel täiustatud niisutustehnoloogiat ning on kehtestanud vee hinnapoliitika ja karistusmeetmed, et hoida ära liigset veetarbimist ja veekadusid, ning on edendanud ja loonud stiimuleid vee taaskasutussüsteemide sisseseadmiseks hoonetes. Lisaks hõlmab Küprose riiklik maaelu arengu programm aastateks 2007–2013 juba mitmeid meetmeid veetarbimise parandamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuseid kahjusid tuleb pidada seda tõsisemaks ja erandlikumaks, et Küpros rakendas tõhusaid riski- ja kriisiohjamisvahendeid. Eelkõige rakendab Küpros ligi 95 % niisutatavatel aladel täiustatud niisutustehnoloogiat ning on kehtestanud vee hinnapoliitika ja karistusmeetmed, et hoida ära liigset veetarbimist ja veekadusid, ning on edendanud ja loonud stiimuleid vee taaskasutussüsteemide sisseseadmiseks hoonetes. Lisaks hõlmab Küprose riiklik maaelu arengu programm aastateks 2007–2013 juba mitmeid meetmeid veetarbimise parandamiseks.

| (6) | Kuna põua tõttu kannatanud Küprose põllumajandustootjate sissetulek on drastiliselt vähenenud, seisavad nad silmitsi tõsise ohuga, et neil ei ole rahalisi vahendeid oma perede otseste vajaduste katmiseks ning uue hooaja alustamiseks, mis toob kaasa maa kasutamata jätmise, pinnase erosiooni ja kõrbestumise vahetu ohu. |
| --- | --- |

(6)

Kuna põua tõttu kannatanud Küprose põllumajandustootjate sissetulek on drastiliselt vähenenud, seisavad nad silmitsi tõsise ohuga, et neil ei ole rahalisi vahendeid oma perede otseste vajaduste katmiseks ning uue hooaja alustamiseks, mis toob kaasa maa kasutamata jätmise, pinnase erosiooni ja kõrbestumise vahetu ohu.

| (7) | Antav riigiabi ulatub 67,5 miljoni euroni ning seda saavad 34 000 abi tingimustele vastavat põllumajandustootjat ja 3 000 loomapidajat. |
| --- | --- |

(7)

Antav riigiabi ulatub 67,5 miljoni euroni ning seda saavad 34 000 abi tingimustele vastavat põllumajandustootjat ja 3 000 loomapidajat.

| (8) | Selleks, et riigiabi oleks tõhus, tuleb seda anda ja põllumajandustootjad peavad selle kätte saama niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et riigiabi oleks tõhus, tuleb seda anda ja põllumajandustootjad peavad selle kätte saama niipea kui võimalik.

| (9) | Komisjon ei ole praegusel etapil veel esitanud oma arvamust abi iseloomu ja ühisturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon ei ole praegusel etapil veel esitanud oma arvamust abi iseloomu ja ühisturuga kokkusobivuse kohta.

| (10) | Seega eksisteerivad erakorralised asjaolud, mis võimaldavad kaaluda, kas sellise abi andmine erandina ja rangelt hädaolukorra leevendamiseks vajalikus ulatuses on ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(10)

Seega eksisteerivad erakorralised asjaolud, mis võimaldavad kaaluda, kas sellise abi andmine erandina ja rangelt hädaolukorra leevendamiseks vajalikus ulatuses on ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Küprose ametivõimude erakorraline täiendav abi põllumajandussektorile, mille summa ulatub maksimaalselt 67,5 miljoni euroni, loetakse ühisturuga kokkusobivaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Luxembourg, 20. oktoober 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-L. BORLOO

---

Komisjon

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/9

---

KOMISJONI OTSUS,

2. juuli 2008,

milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2997 all)

(Ainult itaaliakeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/854/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt kõnealustele sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjonile laekus 21. veebruaril 2003 kaebus, mis registreeriti numbri CP 15/2003 all ja mille kohaselt on kuritarvitatud komisjoni 1998. aastal abimeetmega N 272/98 heaks kiidetud Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile laekus 21. veebruaril 2003 kaebus, mis registreeriti numbri CP 15/2003 all ja mille kohaselt on kuritarvitatud komisjoni 1998. aastal abimeetmega N 272/98 heaks kiidetud Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava.

| (2) | Komisjon palus 26. veebruari 2003. aasta kirjas nr D/51355 Itaalia ametiasutustelt selgitust. 28. märtsi 2003. aasta kirjas nõustus komisjon Itaalia ametiasutuste palvega pikendada teabe esitamise tähtaega. Teave esitati 22. aprilli 2003. aasta kirjaga nr A/33012. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 26. veebruari 2003. aasta kirjas nr D/51355 Itaalia ametiasutustelt selgitust. 28. märtsi 2003. aasta kirjas nõustus komisjon Itaalia ametiasutuste palvega pikendada teabe esitamise tähtaega. Teave esitati 22. aprilli 2003. aasta kirjaga nr A/33012.

| (3) | Komisjon otsustas 3. veebruaril 2004 algatada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ametliku uurimismenetluse abimeetme nr N 272/98 võimaliku kuritarvitamise kohta. Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Selles kutsus komisjon huvitatud isikuid üles oma märkusi esitama. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon otsustas 3. veebruaril 2004 algatada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ametliku uurimismenetluse abimeetme nr N 272/98 võimaliku kuritarvitamise kohta. Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Selles kutsus komisjon huvitatud isikuid üles oma märkusi esitama.

| (4) | Komisjon nõustus 10. märtsi 2004. aasta kirjas nr D/5172 Itaalia ametiasutuste palvega pikendada märkuste esitamise tähtaega. Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused 19. aprilli 2004. aasta kirjaga nr A/32956, mis registreeriti komisjonis 26. aprillil 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon nõustus 10. märtsi 2004. aasta kirjas nr D/5172 Itaalia ametiasutuste palvega pikendada märkuste esitamise tähtaega. Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused 19. aprilli 2004. aasta kirjaga nr A/32956, mis registreeriti komisjonis 26. aprillil 2004.

| (5) | Komisjon sai 30. aprilli 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, märkused ühelt huvitatud isikult, kes oli kõnealuse abikava alusel abisaaja. Komisjonile ei laekunud kaebuse esitajalt ühtki täiendavat märkust. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai 30. aprilli 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, märkused ühelt huvitatud isikult, kes oli kõnealuse abikava alusel abisaaja. Komisjonile ei laekunud kaebuse esitajalt ühtki täiendavat märkust.

| (6) | Komisjon edastas need tähelepanekud 13. mai 2004. aasta kirjaga nr D/53359 Itaalia ametiasutustele, et anda neile võimalus vastata. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas need tähelepanekud 13. mai 2004. aasta kirjaga nr D/53359 Itaalia ametiasutustele, et anda neile võimalus vastata.

| (7) | Itaalia ametiasutused ei vastanud esitatud märkustele. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia ametiasutused ei vastanud esitatud märkustele.

| (8) | 7. detsembril 2004 toimus Brüsselis kohtumine Itaalia ametiasutustega. |
| --- | --- |

(8)

7. detsembril 2004 toimus Brüsselis kohtumine Itaalia ametiasutustega.

| (9) | Itaalia ametiasutused esitasid täiendava teabe 28. juuni 2005. aasta kirjaga nr A/35257, mis registreeriti komisjonis 30. juunil 2005. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ametiasutused esitasid täiendava teabe 28. juuni 2005. aasta kirjaga nr A/35257, mis registreeriti komisjonis 30. juunil 2005.

| (10) | Komisjon otsustas 22. novembril 2006 uurimismenetlust parandada ja selle käsitlusala laiendada. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Selles kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon otsustas 22. novembril 2006 uurimismenetlust parandada ja selle käsitlusala laiendada. Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Selles kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

| (11) | Itaalia ametiasutused ega ükski teine huvitatud isik ei vastanud uurimismenetluse parandamisele ja selle käsitlusala laiendamise otsusele. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia ametiasutused ega ükski teine huvitatud isik ei vastanud uurimismenetluse parandamisele ja selle käsitlusala laiendamise otsusele.

2.   MEETME KIRJELDUS

| (12) | Abimeetme nr N 272/98 raames antakse Sardiinias toetusi alginvesteeringute tegemiseks hotellinduse valdkonnas. Tegemist on regionaalabi kavaga, mis kiideti heaks 1998. aastal, kui komisjon pidas seda Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel ühisturuga kokkusobivaks. (4) |
| --- | --- |

(12)

Abimeetme nr N 272/98 raames antakse Sardiinias toetusi alginvesteeringute tegemiseks hotellinduse valdkonnas. Tegemist on regionaalabi kavaga, mis kiideti heaks 1998. aastal, kui komisjon pidas seda Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel ühisturuga kokkusobivaks. (4)

| (13) | Abikava raames antakse kahte tüüpi abi:






  a) | alginvesteeringute tegemiseks antav abi toetuste ja subsideeritud laenude näol; |
| --- | --- | --- |

(13)

Abikava raames antakse kahte tüüpi abi:

a)

alginvesteeringute tegemiseks antav abi toetuste ja subsideeritud laenude näol;

| b) | maakonnavalitsuse 11. märtsi 1998. aasta akti nr 9 artiklis 9 sätestatud tegevusabi, mida antakse intressitoetuse näol vastavalt vähese tähtsusega abi eeskirjadele. |
| --- | --- |

b)

maakonnavalitsuse 11. märtsi 1998. aasta akti nr 9 artiklis 9 sätestatud tegevusabi, mida antakse intressitoetuse näol vastavalt vähese tähtsusega abi eeskirjadele.

Käesolev otsus ei puuduta abikava teist osa, mida mainitakse siin üksnes tausta selgitamise huvides.

| (14) | Abikavast teatamisel edastasid Itaalia ametiasutused maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 teksti, kuid ei saatnud sel ajal ühtki rakendusakti. |
| --- | --- |

(14)

Abikavast teatamisel edastasid Itaalia ametiasutused maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 teksti, kuid ei saatnud sel ajal ühtki rakendusakti.

| (15) | Komisjon kirjeldas abikava heakskiitmise otsuses rakendatavaid meetmeid järgmiselt:






  a) | Abikava eesmärk on anda abi alginvesteeringute tegemiseks turismisektoris. |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisjon kirjeldas abikava heakskiitmise otsuses rakendatavaid meetmeid järgmiselt:

a)

Abikava eesmärk on anda abi alginvesteeringute tegemiseks turismisektoris.

| b) | Abi antakse toetuste näol, mille määr oli kuni 40 % abikõlblikest kulutustest, ning subsideeritud laenu näol, mis moodustab kuni 35 % abikõlblikest kulutustest (intressitoetus võimaldas langetada viiteintressimäära kuni 60 % võrra). |
| --- | --- |

b)

Abi antakse toetuste näol, mille määr oli kuni 40 % abikõlblikest kulutustest, ning subsideeritud laenu näol, mis moodustab kuni 35 % abikõlblikest kulutustest (intressitoetus võimaldas langetada viiteintressimäära kuni 60 % võrra).

| c) | Otsuses mainiti selgesõnaliselt Itaalia ametiasutuste võetud kohustust kohandada abi määra pärast Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardi heakskiitmist. |
| --- | --- |

c)

Otsuses mainiti selgesõnaliselt Itaalia ametiasutuste võetud kohustust kohandada abi määra pärast Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardi heakskiitmist.

| d) | Abimeetme kestus ei ole piiratud; selle esimeseks rakendusaastaks kavandatud eelarve oli 2,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

d)

Abimeetme kestus ei ole piiratud; selle esimeseks rakendusaastaks kavandatud eelarve oli 2,6 miljonit eurot.

| e) | Abitaotlused tuleb esitada enne vastava projekti raames töö alustamist. |
| --- | --- |

e)

Abitaotlused tuleb esitada enne vastava projekti raames töö alustamist.

| f) | Enne maakonnavalitsuse varasema, 1993. aasta akti nr 40 rakendamist tehtud investeeringute puhul võib teatud tingimustel anda abi intressitoetuse näol. Vastavalt Itaalia ametiasutuste võetud kohustustele võib seda tüüpi abi anda vaid vähese tähtsusega abina. |
| --- | --- |

f)

Enne maakonnavalitsuse varasema, 1993. aasta akti nr 40 rakendamist tehtud investeeringute puhul võib teatud tingimustel anda abi intressitoetuse näol. Vastavalt Itaalia ametiasutuste võetud kohustustele võib seda tüüpi abi anda vaid vähese tähtsusega abina.

| (16) | Pärast abikava heakskiitmist komisjoni poolt võttis maakonna valitsus abikava rakendamiseks vastu määruse (decreto) ja mitu otsust (deliberazioni). Määrus nr 285 võeti vastu 1999. aasta aprillis (5) ning sellele järgnes mitu haldusmeedet, neist tähtsaimad 27. juuli 2000. aasta otsused nr 33/4 ja 33/6. Otsus nr 33/6 kuulub otsuse nr 33/4 juurde ning selles on sätestatud, et teatud erandjuhtudel võib abi anda ka juhul, kui tööd on alustatud enne taotluse esitamist. |
| --- | --- |

(16)

Pärast abikava heakskiitmist komisjoni poolt võttis maakonna valitsus abikava rakendamiseks vastu määruse (decreto) ja mitu otsust (deliberazioni). Määrus nr 285 võeti vastu 1999. aasta aprillis (5) ning sellele järgnes mitu haldusmeedet, neist tähtsaimad 27. juuli 2000. aasta otsused nr 33/4 ja 33/6. Otsus nr 33/6 kuulub otsuse nr 33/4 juurde ning selles on sätestatud, et teatud erandjuhtudel võib abi anda ka juhul, kui tööd on alustatud enne taotluse esitamist.

| (17) | Pärast Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardi (6) vastuvõtmist kohandati abikava alusel antava toetuse määrasid. Itaalia ametiasutused teavitasid 2. novembri 2000. aasta kirjaga nr A/39177 komisjoni asjakohaste meetmete kehtestamise käigus vastu võetud rakendusmeetmetest, kinnitades et:






  a) | toetusmäärasid on kohandatud vastavuses Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardis sätestatud kohaldatavate piirmääradega (vt eelkõige 8. augusti 2000. aasta otsust nr 34/73); ning |
| --- | --- | --- |

(17)

Pärast Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardi (6) vastuvõtmist kohandati abikava alusel antava toetuse määrasid. Itaalia ametiasutused teavitasid 2. novembri 2000. aasta kirjaga nr A/39177 komisjoni asjakohaste meetmete kehtestamise käigus vastu võetud rakendusmeetmetest, kinnitades et:

a)

toetusmäärasid on kohandatud vastavuses Itaalia 2000.–2006. aasta regionaalabi kaardis sätestatud kohaldatavate piirmääradega (vt eelkõige 8. augusti 2000. aasta otsust nr 34/73); ning

| b) | kinni on peetud abi vajalikkuse põhimõttest (vt eelkõige 27. juuli 2000. aasta otsuse nr 33/4 artiklit 6, milles on selgesõnaliselt sätestatud, et kulutused on abikõlblikud, kui need tekivad pärast rahastamise taotlemist). (7) |
| --- | --- |

b)

kinni on peetud abi vajalikkuse põhimõttest (vt eelkõige 27. juuli 2000. aasta otsuse nr 33/4 artiklit 6, milles on selgesõnaliselt sätestatud, et kulutused on abikõlblikud, kui need tekivad pärast rahastamise taotlemist). (7)

| (18) | Itaalia ametiasutuste esitatud teabest lähtudes võttis komisjon 17. mai 2001. aasta kirjaga teadmiseks, et Itaalia oli asjakohaste meetmete rakendamise ettepaneku vastu võtnud, ning kinnitas, et abikava on viidud vastavusse 1998. aasta regionaalabi suunistega (edaspidi „1998. aasta suunised”). (8) |
| --- | --- |

(18)

Itaalia ametiasutuste esitatud teabest lähtudes võttis komisjon 17. mai 2001. aasta kirjaga teadmiseks, et Itaalia oli asjakohaste meetmete rakendamise ettepaneku vastu võtnud, ning kinnitas, et abikava on viidud vastavusse 1998. aasta regionaalabi suunistega (edaspidi „1998. aasta suunised”). (8)

| (19) | Abikava viidi praktikas ellu taotluste esitamise kutsete avaldamisega. Kutsetes paluti huvitatud isikutel esitada abitaotlused vastavalt eespool kirjeldatud otsustele. |
| --- | --- |

(19)

Abikava viidi praktikas ellu taotluste esitamise kutsete avaldamisega. Kutsetes paluti huvitatud isikutel esitada abitaotlused vastavalt eespool kirjeldatud otsustele.

| (20) | Itaalia ametiasutuste kinnitusel avaldati esimene kutse huvitatud isikutele abikava alusel ametliku rahastamistaotluse esitamiseks (2000. aasta kutse) 2001. aastal. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia ametiasutuste kinnitusel avaldati esimene kutse huvitatud isikutele abikava alusel ametliku rahastamistaotluse esitamiseks (2000. aasta kutse) 2001. aastal.

| (21) | Olemasoleva teabe kohaselt võeti pärast esimest taotluste esitamise kutset vastu järgmised otsused:






  — | Maakonnavalitsus võttis 31. jaanuaril 2002 vastu otsuse nr 3/24, milles esitati teatud sektorites abisaajate esialgne loetelu. Kohaldatud valikukriteeriumideks olid otsuses nr 33/4 loetletud kriteeriumid, mida oli lisaks täpsustatud 21. novembri 2000. aasta ringkirjas. |
| --- | --- | --- |

(21)

Olemasoleva teabe kohaselt võeti pärast esimest taotluste esitamise kutset vastu järgmised otsused:

—

Maakonnavalitsus võttis 31. jaanuaril 2002 vastu otsuse nr 3/24, milles esitati teatud sektorites abisaajate esialgne loetelu. Kohaldatud valikukriteeriumideks olid otsuses nr 33/4 loetletud kriteeriumid, mida oli lisaks täpsustatud 21. novembri 2000. aasta ringkirjas.

| — | Maakonnavalitsus võttis 16. aprillil 2002 vastu otsuse nr 12/17, millega muudeti eespool nimetatud abisaajate loetelu ja esitati täiendav loetelu. |
| --- | --- |

—

Maakonnavalitsus võttis 16. aprillil 2002 vastu otsuse nr 12/17, millega muudeti eespool nimetatud abisaajate loetelu ja esitati täiendav loetelu.

| — | Maakonnavalitsus võttis 18. juulil 2002 vastu otsuse nr 23/40, millega kiideti heaks esimese taotluste esitamise kutse raames abikõlblikuks tunnistatud projektide loetelu. |
| --- | --- |

—

Maakonnavalitsus võttis 18. juulil 2002 vastu otsuse nr 23/40, millega kiideti heaks esimese taotluste esitamise kutse raames abikõlblikuks tunnistatud projektide loetelu.

| — | Maakonnavalitsus võttis 7. veebruaril 2003 vastu otsuse nr 5/38, millega parandati mõnda otsuses nr 23/40 nimetatud abisaajat puudutavad vead. |
| --- | --- |

—

Maakonnavalitsus võttis 7. veebruaril 2003 vastu otsuse nr 5/38, millega parandati mõnda otsuses nr 23/40 nimetatud abisaajat puudutavad vead.

| (22) | Itaalia ametiasutused kinnitasid 22. aprillil 2003 esitatud ja komisjonis 28. aprillil 2003 registreeritud kirja nr A/33012 kolmeteistkümnendal leheküljel, et „maakonna huvides” otsustati „kaasata pingeritta teatud „eriti tähtsad” projektid (see tähendab projektid, mille puhul tööd oli alustatud enne abitaotluse esitamise kuupäeva, kuid pärast akti jõustumist 5. aprillil 1998)”. Selle tulemusena anti nende kinnitusel 2002. aastal abi vähemalt 28 investeerimisprojektile, mida oli alustatud enne abitaotluse esitamise kuupäeva, ning sellise abi kogusumma ulatus umbes 24 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia ametiasutused kinnitasid 22. aprillil 2003 esitatud ja komisjonis 28. aprillil 2003 registreeritud kirja nr A/33012 kolmeteistkümnendal leheküljel, et „maakonna huvides” otsustati „kaasata pingeritta teatud „eriti tähtsad” projektid (see tähendab projektid, mille puhul tööd oli alustatud enne abitaotluse esitamise kuupäeva, kuid pärast akti jõustumist 5. aprillil 1998)”. Selle tulemusena anti nende kinnitusel 2002. aastal abi vähemalt 28 investeerimisprojektile, mida oli alustatud enne abitaotluse esitamise kuupäeva, ning sellise abi kogusumma ulatus umbes 24 miljoni euroni.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (23) | Komisjon juhtis ametliku uurimismenetluse algatamisel tähelepanu asjaolule, et 1998. aasta suuniste punktis 4.2 on sätestatud, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti raames töö alustamist. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon juhtis ametliku uurimismenetluse algatamisel tähelepanu asjaolule, et 1998. aasta suuniste punktis 4.2 on sätestatud, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti raames töö alustamist.

| (24) | Samuti tõi komisjon välja, et seda kohustust korrati 1998. aasta otsuses, milles komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava kohta (abimeede nr N 272/1998). |
| --- | --- |

(24)

Samuti tõi komisjon välja, et seda kohustust korrati 1998. aasta otsuses, milles komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava kohta (abimeede nr N 272/1998).

| (25) | Hoolimata asjaolust, et komisjoni otsuses on sätestatud, et abisaajad peavad olema esitanud abitaotluse enne projekti raames töö alustamist, ning sellest, et Itaalia ametiasutused olid 1998. aasta suuniste jõustumisele järgnenud asjakohaste meetmete kehtestamise käigus selgesõnaliselt kinnitanud, et sellest kohustusest on kinni peetud, (9) võtsid Itaalia ametiasutused sellegipoolest vastu mitu rakendusmeedet, mida komisjonile ei esitatud (eelkõige 22. detsembri 1998. aasta otsus ja 27. juuli 2000. aasta otsus nr 33/6) ja millega võimaldati anda abi ka enne taotluse esitamise kuupäeva alustatud projektidele, ehkki erandkorras ja üksnes abikava rakendamise esimesel aastal esimese taotluste esitamise kutse alusel. Seetõttu jõudis komisjon seisukohale, et Itaalia ametiasutused ei olnud abikava kinnitamist käsitlevas komisjoni otsuses sätestatud kohustustest ning riikliku regionaalabi suunistes esitatud nõuetest kinni pidanud. |
| --- | --- |

(25)

Hoolimata asjaolust, et komisjoni otsuses on sätestatud, et abisaajad peavad olema esitanud abitaotluse enne projekti raames töö alustamist, ning sellest, et Itaalia ametiasutused olid 1998. aasta suuniste jõustumisele järgnenud asjakohaste meetmete kehtestamise käigus selgesõnaliselt kinnitanud, et sellest kohustusest on kinni peetud, (9) võtsid Itaalia ametiasutused sellegipoolest vastu mitu rakendusmeedet, mida komisjonile ei esitatud (eelkõige 22. detsembri 1998. aasta otsus ja 27. juuli 2000. aasta otsus nr 33/6) ja millega võimaldati anda abi ka enne taotluse esitamise kuupäeva alustatud projektidele, ehkki erandkorras ja üksnes abikava rakendamise esimesel aastal esimese taotluste esitamise kutse alusel. Seetõttu jõudis komisjon seisukohale, et Itaalia ametiasutused ei olnud abikava kinnitamist käsitlevas komisjoni otsuses sätestatud kohustustest ning riikliku regionaalabi suunistes esitatud nõuetest kinni pidanud.

| (26) | Seetõttu leidis komisjon, et kui abitaotlust ei esitata enne projekti käigus tegeliku töö alustamist, võib see abi ergutavat mõju õõnestada. Seda võidakse käsitleda abimeetme N 272/98 kuritarvitamise juhtumina, mille puhul tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 659/1999 (edaspidi „menetlusmäärus”) (10) artiklit 16, ning komisjon kahtles, kas enne abitaotluse esitamise kuupäeva alustatud investeeringutele antav abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu leidis komisjon, et kui abitaotlust ei esitata enne projekti käigus tegeliku töö alustamist, võib see abi ergutavat mõju õõnestada. Seda võidakse käsitleda abimeetme N 272/98 kuritarvitamise juhtumina, mille puhul tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 659/1999 (edaspidi „menetlusmäärus”) (10) artiklit 16, ning komisjon kahtles, kas enne abitaotluse esitamise kuupäeva alustatud investeeringutele antav abi on ühisturuga kokkusobiv.

4.   MENETLUSE PARANDAMISE JA SELLE KÄSITLUSALA LAIENDAMISE PÕHJUSED

| (27) | Oma esimeses otsuses algatada uurimismenetlus keskendus komisjon oma analüüsis asjaolule, et teda ei teavitatud kordagi abikava rakendusmeetmetest. Komisjoni otsuses ei mainitud otsust nr 33/6. |
| --- | --- |

(27)

Oma esimeses otsuses algatada uurimismenetlus keskendus komisjon oma analüüsis asjaolule, et teda ei teavitatud kordagi abikava rakendusmeetmetest. Komisjoni otsuses ei mainitud otsust nr 33/6.

| (28) | Ent punktis 22 osutatud abi põhines otsusel nr 33/6, mitte otsusel nr 33/4, millele 3. veebruari 2004. aasta algatamisotsuses ekslikult viidati. |
| --- | --- |

(28)

Ent punktis 22 osutatud abi põhines otsusel nr 33/6, mitte otsusel nr 33/4, millele 3. veebruari 2004. aasta algatamisotsuses ekslikult viidati.

| (29) | Algses otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta viidati heakskiidetud abikava kuritarvitamisele artikli 16 tähenduses. Artiklis 16 peetakse siiski üldjuhul silmas juhtumeid, kus heakskiidetud abi saaja ei järgi abi kasutamisel konkreetse abi andmise otsuse või lepingu tingimusi, mitte aga juhtumeid, kus liikmesriik muudab kehtivat abikava, et võimaldada uue ebaseadusliku abi andmist (menetlusmääruse artikli 1 punktid c ja f). |
| --- | --- |

(29)

Algses otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta viidati heakskiidetud abikava kuritarvitamisele artikli 16 tähenduses. Artiklis 16 peetakse siiski üldjuhul silmas juhtumeid, kus heakskiidetud abi saaja ei järgi abi kasutamisel konkreetse abi andmise otsuse või lepingu tingimusi, mitte aga juhtumeid, kus liikmesriik muudab kehtivat abikava, et võimaldada uue ebaseadusliku abi andmist (menetlusmääruse artikli 1 punktid c ja f).

| (30) | Nimetatud põhjustel ning võimalike arusaamatuste vältimiseks pidas komisjon vajalikuks uurimismenetlust parandada ja selle käsitlusala laiendada ning kutsuda Itaaliat ja huvitatud isikuid üles esitama täiendavaid märkusi. |
| --- | --- |

(30)

Nimetatud põhjustel ning võimalike arusaamatuste vältimiseks pidas komisjon vajalikuks uurimismenetlust parandada ja selle käsitlusala laiendada ning kutsuda Itaaliat ja huvitatud isikuid üles esitama täiendavaid märkusi.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (31) | Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva 2004. aasta otsuse avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas laekusid komisjonile tähelepanekud järgmiselt huvitatud isikult:






  — | Grand Hotel Abi d’Oru SpA. |
| --- | --- | --- |

(31)

Vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva 2004. aasta otsuse avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas laekusid komisjonile tähelepanekud järgmiselt huvitatud isikult:

—

Grand Hotel Abi d’Oru SpA.

Huvitatud isik kinnitas, et ergutav mõju on siiski olemas ja abi vajalikkuse põhimõttest on kinni peetud.

| (32) | Huvitatud isik väitis, et abi on ergutava mõju ja vajalikkuse põhimõttega täiel määral kooskõlas järgmistel põhjustel:






  — | Esiteks oli huvitatud isik enne töö alustamist taotlenud abi ühe teise regionaalabi kava, N 715/99 raames (1992. aasta akt nr 488). (11) See taotlus oli kahel korral heaks kiidetud, kuid eelarvekulutuste piiramise tõttu sellele abi ei antud. |
| --- | --- | --- |

(32)

Huvitatud isik väitis, et abi on ergutava mõju ja vajalikkuse põhimõttega täiel määral kooskõlas järgmistel põhjustel:

—

Esiteks oli huvitatud isik enne töö alustamist taotlenud abi ühe teise regionaalabi kava, N 715/99 raames (1992. aasta akt nr 488). (11) See taotlus oli kahel korral heaks kiidetud, kuid eelarvekulutuste piiramise tõttu sellele abi ei antud.

| — | Pärast nimetatud kava alusel abi saamise ebaõnnestumist ning pidades silmas asjaolu, et samal ajal (1999. aasta mais) avaldati maakonnavalitsuse 1998. aasta akti rakendusmeetmed, otsustas huvitatud isik taotleda abi kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel. Huvitatud isik oli rajanud oma lootused taotluse heakskiitmisele hoolimata asjaolust, et projektidega oldi juba alustatud, lähtudes esimese rakendusmeetmest (määrus nr 285/99), mis võimaldas anda abi juba alustatud projektidele, kui need olid käivitatud pärast maakonnavalitsuse 1998. aasta akti jõustumist 5. aprillil 1998. |
| --- | --- |

—

Pärast nimetatud kava alusel abi saamise ebaõnnestumist ning pidades silmas asjaolu, et samal ajal (1999. aasta mais) avaldati maakonnavalitsuse 1998. aasta akti rakendusmeetmed, otsustas huvitatud isik taotleda abi kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel. Huvitatud isik oli rajanud oma lootused taotluse heakskiitmisele hoolimata asjaolust, et projektidega oldi juba alustatud, lähtudes esimese rakendusmeetmest (määrus nr 285/99), mis võimaldas anda abi juba alustatud projektidele, kui need olid käivitatud pärast maakonnavalitsuse 1998. aasta akti jõustumist 5. aprillil 1998.

| — | Kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel esitatud abitaotlus puudutas üksnes osa suuremast investeerimisprojektist (algse investeerimisprojekti abikõlblikud kulutused ulatusid 10 500 000 euroni; kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel esitatud taotlus hõlmas abikõlblikke kulutusi summas 9 039 028 eurot). |
| --- | --- |

—

Kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel esitatud abitaotlus puudutas üksnes osa suuremast investeerimisprojektist (algse investeerimisprojekti abikõlblikud kulutused ulatusid 10 500 000 euroni; kõnealuses uurimismenetluses käsitletava abikava alusel esitatud taotlus hõlmas abikõlblikke kulutusi summas 9 039 028 eurot).

| — | Asjaolu, et abitaotlus esitati uurimismenetluses käsitletava abikava alusel pärast töö alustamist, on ebaoluline, kuna tegemist oli üksnes ühe teise regionaalabi kava alusel juba varem esitatud ning ühte ja sama investeerimisprojekti käsitleva taotluse taasesitamisega. |
| --- | --- |

—

Asjaolu, et abitaotlus esitati uurimismenetluses käsitletava abikava alusel pärast töö alustamist, on ebaoluline, kuna tegemist oli üksnes ühe teise regionaalabi kava alusel juba varem esitatud ning ühte ja sama investeerimisprojekti käsitleva taotluse taasesitamisega.

| (33) | Huvitatud isik väitis samuti, et abi oli vajalik, kuna ta ei oleks sellist investeerimisprojekti avaliku sektori rahastamiseta ette võtnud. Investeeringuga alustamiseks enne abi andmise otsust tuli tal kasutada lühiajalist rahastamist pangalt. |
| --- | --- |

(33)

Huvitatud isik väitis samuti, et abi oli vajalik, kuna ta ei oleks sellist investeerimisprojekti avaliku sektori rahastamiseta ette võtnud. Investeeringuga alustamiseks enne abi andmise otsust tuli tal kasutada lühiajalist rahastamist pangalt.

| (34) | Komisjonile ei laekunud pärast menetluse parandamise ja selle käsitlusala laiendamise otsuse avaldamist muid märkusi. (12) |
| --- | --- |

(34)

Komisjonile ei laekunud pärast menetluse parandamise ja selle käsitlusala laiendamise otsuse avaldamist muid märkusi. (12)

6.   ITAALIA MÄRKUSED

| (35) | Vastuseks uurimismenetluse algatamise kirjas toodud komisjoni hinnangule esitasid Itaalia ametiasutused kolm peamist vastuväidet, mis käsitlesid õiguspärast ootust, abi ergutavat mõju ning vähese tähtsusega abi künnise kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(35)

Vastuseks uurimismenetluse algatamise kirjas toodud komisjoni hinnangule esitasid Itaalia ametiasutused kolm peamist vastuväidet, mis käsitlesid õiguspärast ootust, abi ergutavat mõju ning vähese tähtsusega abi künnise kindlaksmääramist.

| (36) | Itaalia ametiasutused lähtusid oma tähelepanekutes õiguspärasest ootusest ning tõid sisse ka õiguskindluse põhimõtte. Esiteks selgitasid nad, et abisaajad käsitlesid maakonnavalitsuse 1998. aasta akti teatud mõttes sellele eelnenud abikava, maakonnavalitsuse 1993. aasta akti nr 40 jätkuna; viimane oli asjassepuutuval ajal endiselt jõus ning jätkuvalt kohaldatav (abikava nr N 611/93, muudetud meetmega nr N 250/01). See varasem süsteem aitas tekitada abisaajates õiguspärase ootuse, et neil on võimalik saada taotluse esitamisel toetust sõltumata sellest, kas tööd oli juba alustatud või mitte. |
| --- | --- |

(36)

Itaalia ametiasutused lähtusid oma tähelepanekutes õiguspärasest ootusest ning tõid sisse ka õiguskindluse põhimõtte. Esiteks selgitasid nad, et abisaajad käsitlesid maakonnavalitsuse 1998. aasta akti teatud mõttes sellele eelnenud abikava, maakonnavalitsuse 1993. aasta akti nr 40 jätkuna; viimane oli asjassepuutuval ajal endiselt jõus ning jätkuvalt kohaldatav (abikava nr N 611/93, muudetud meetmega nr N 250/01). See varasem süsteem aitas tekitada abisaajates õiguspärase ootuse, et neil on võimalik saada taotluse esitamisel toetust sõltumata sellest, kas tööd oli juba alustatud või mitte.

| (37) | Samuti rõhutasid Itaalia ametiasutused, et abikava rakendusmeetmed võeti pärast seda, kui komisjon oli kava heaks kiitnud. Esimene nendest meetmetest, 1999. aasta määrus nr 285, võeti vastu 29. aprillil 1999. Selle määruse artiklis 17 (edaspidi „üleminekusätted”) on sätestatud, et kulutused, mis tehti pärast akti jõustumist 5. aprillil 1998, on abikõlblikud. Määrus avaldati Sardiinia maakonna ametlikus teatajas 8. mail 1999. (13) |
| --- | --- |

(37)

Samuti rõhutasid Itaalia ametiasutused, et abikava rakendusmeetmed võeti pärast seda, kui komisjon oli kava heaks kiitnud. Esimene nendest meetmetest, 1999. aasta määrus nr 285, võeti vastu 29. aprillil 1999. Selle määruse artiklis 17 (edaspidi „üleminekusätted”) on sätestatud, et kulutused, mis tehti pärast akti jõustumist 5. aprillil 1998, on abikõlblikud. Määrus avaldati Sardiinia maakonna ametlikus teatajas 8. mail 1999. (13)

| (38) | Itaalia ametiasutused lisasid, et 1999. aasta määrus nr 285 tühistati 27. juuli 2000. aasta otsusega nr 33/3, kuna see oli puudulik. Samal ajal võttis maakonnavalitsus vastu uued rakendusmeetmed, millest teavitati komisjoni 20. septembril 2000. |
| --- | --- |

(38)

Itaalia ametiasutused lisasid, et 1999. aasta määrus nr 285 tühistati 27. juuli 2000. aasta otsusega nr 33/3, kuna see oli puudulik. Samal ajal võttis maakonnavalitsus vastu uued rakendusmeetmed, millest teavitati komisjoni 20. septembril 2000.

| (39) | Itaalia ametiasutused rõhutasid, et 27. juulil 2000 neid otsuseid vastu võttes pidi Sardiinia maakond arvestama asjaoluga, et määruse nr 285/99 avaldamine ametlikus teatajas tekitas abisaajate seas õiguspärase ootuse. Sel põhjusel otsustati, et esimese taotluste esitamise kutse puhul võetakse maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artikli 9 alusel vastu ka juba alustatud investeerimisprojekte käsitlevad taotlused. Vastavalt sellele sätestati otsuses nr 33/6 „Üleminekusäte esimese taotluste esitamise kutse kohta”, et esimese kutse raames esitatud taotluste puhul loetakse kulutused erandkorras abikõlblikuks, kui need tehti pärast 5. aprilli 1998, kui jõustus maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9. |
| --- | --- |

(39)

Itaalia ametiasutused rõhutasid, et 27. juulil 2000 neid otsuseid vastu võttes pidi Sardiinia maakond arvestama asjaoluga, et määruse nr 285/99 avaldamine ametlikus teatajas tekitas abisaajate seas õiguspärase ootuse. Sel põhjusel otsustati, et esimese taotluste esitamise kutse puhul võetakse maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artikli 9 alusel vastu ka juba alustatud investeerimisprojekte käsitlevad taotlused. Vastavalt sellele sätestati otsuses nr 33/6 „Üleminekusäte esimese taotluste esitamise kutse kohta”, et esimese kutse raames esitatud taotluste puhul loetakse kulutused erandkorras abikõlblikuks, kui need tehti pärast 5. aprilli 1998, kui jõustus maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9.

| (40) | Itaalia ametiasutused juhtisid tähelepanu sellele, et komisjon oli asjakohaste meetmete kehtestamise käigus jõudnud oma 17. mai 2001. aasta kirjas nr D/52027 järeldusele, et abikava on ühisturuga kokkusobiv, olles eelnevalt palunud Itaalia ametiasutustel rakendada maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artiklit 9 kooskõlas määruses (EÜ) nr 69/2001 sätestatud vähese tähtsusega abi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(40)

Itaalia ametiasutused juhtisid tähelepanu sellele, et komisjon oli asjakohaste meetmete kehtestamise käigus jõudnud oma 17. mai 2001. aasta kirjas nr D/52027 järeldusele, et abikava on ühisturuga kokkusobiv, olles eelnevalt palunud Itaalia ametiasutustel rakendada maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artiklit 9 kooskõlas määruses (EÜ) nr 69/2001 sätestatud vähese tähtsusega abi eeskirjadega.

| (41) | Samuti selgitasid nad, et pärast 27. juuli 2000. aasta otsuse jõustumist tuli enne esimese taotluste esitamise kutse avaldamist esitatud abitaotlused abikava rakendamiseks uuesti esitada, kasutades uusi vorme. |
| --- | --- |

(41)

Samuti selgitasid nad, et pärast 27. juuli 2000. aasta otsuse jõustumist tuli enne esimese taotluste esitamise kutse avaldamist esitatud abitaotlused abikava rakendamiseks uuesti esitada, kasutades uusi vorme.

| (42) | Itaalia ametiasutused kordasid, et ergutav mõju oli tõepoolest olemas, kuna toetusi vajati nende pangalaenude tasumiseks, mis võeti ajavahemikul kulutuste tegemisest toetuse maksmiseni. |
| --- | --- |

(42)

Itaalia ametiasutused kordasid, et ergutav mõju oli tõepoolest olemas, kuna toetusi vajati nende pangalaenude tasumiseks, mis võeti ajavahemikul kulutuste tegemisest toetuse maksmiseni.

| (43) | Lõpuks kinnitasid Itaalia ametiasutused, et abisaajad olid kohustatud valima ühe kindla regionaalabi kava, kuna neil polnud lubatud esitada sama projekti käsitlevaid taotlusi eri abikavade raames. Nad rõhutasid, et maakonnavalitsuse 1998. aasta aktiga nr 9 (N 272/98) kehtestatud Sardiinia regionaalabi kava ja 1992. aasta riikliku aktiga nr 488 (N 715/99) kehtestatud üleriigiline regionaalabi kava on teineteist välistavad. |
| --- | --- |

(43)

Lõpuks kinnitasid Itaalia ametiasutused, et abisaajad olid kohustatud valima ühe kindla regionaalabi kava, kuna neil polnud lubatud esitada sama projekti käsitlevaid taotlusi eri abikavade raames. Nad rõhutasid, et maakonnavalitsuse 1998. aasta aktiga nr 9 (N 272/98) kehtestatud Sardiinia regionaalabi kava ja 1992. aasta riikliku aktiga nr 488 (N 715/99) kehtestatud üleriigiline regionaalabi kava on teineteist välistavad.

| (44) | Itaalia ametiasutused kinnitasid, et ergutava mõju põhimõtet on järgitud ka juhtudel, mil tööd oli alustatud enne maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artikli 9 kohase taotluse esitamist. Nad väitsid, et osa enne taotluste esitamist antud abist on vastavuses vähese tähtsusega abi eeskirjadega. Enne taotluse esitamist antud abi seda osa, mis jäi 100 000 euro suurusest künnisest allapoole, tuleb vaadelda eraldi, võttes arvesse üksnes enne kõnealust kuupäeva tehtud kulutusi, mitte projekti üldmaksumust. Neid kaalutlusi on võimalik kohaldada 28 projektist 12 puhul. |
| --- | --- |

(44)

Itaalia ametiasutused kinnitasid, et ergutava mõju põhimõtet on järgitud ka juhtudel, mil tööd oli alustatud enne maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 artikli 9 kohase taotluse esitamist. Nad väitsid, et osa enne taotluste esitamist antud abist on vastavuses vähese tähtsusega abi eeskirjadega. Enne taotluse esitamist antud abi seda osa, mis jäi 100 000 euro suurusest künnisest allapoole, tuleb vaadelda eraldi, võttes arvesse üksnes enne kõnealust kuupäeva tehtud kulutusi, mitte projekti üldmaksumust. Neid kaalutlusi on võimalik kohaldada 28 projektist 12 puhul.

| (45) | Pärast menetluse parandamisest ja selle käsitlusala laiendamisest teatamist ei laekunud ühtki täiendavat märkust. |
| --- | --- |

(45)

Pärast menetluse parandamisest ja selle käsitlusala laiendamisest teatamist ei laekunud ühtki täiendavat märkust.

7.   HINNANG MEETMELE

| (46) | Abikava nr N 272/98 hindamisel jõuti järeldusele, et see meede kujutab endast riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna see vastab kõikidele seal sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(46)

Abikava nr N 272/98 hindamisel jõuti järeldusele, et see meede kujutab endast riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna see vastab kõikidele seal sätestatud kriteeriumidele.

| (47) | Kõnealune meede annab ühele kindlale abisaajate rühmale majandusliku eelise, vähendades nende tavapäraseid kulutusi. See eelis luuakse riigiressursside vahendusel ning see ähvardab moonutada konkurentsi, kuna tugevdab mõne ettevõtte finantsolukorda konkurentidega võrreldes. Kuna eri liikmesriikide hotelliomanikud võistlevad omavahel turistide ligimeelitamises, mõjutab turismisektorile antav toetus tõenäoliselt ühendusesisest kaubandust. (14) |
| --- | --- |

(47)

Kõnealune meede annab ühele kindlale abisaajate rühmale majandusliku eelise, vähendades nende tavapäraseid kulutusi. See eelis luuakse riigiressursside vahendusel ning see ähvardab moonutada konkurentsi, kuna tugevdab mõne ettevõtte finantsolukorda konkurentidega võrreldes. Kuna eri liikmesriikide hotelliomanikud võistlevad omavahel turistide ligimeelitamises, mõjutab turismisektorile antav toetus tõenäoliselt ühendusesisest kaubandust. (14)

| (48) | Abikava, millest komisjoni teavitati ja mille komisjon menetlusmääruse artikli 4 lõike 3 alusel heaks kiitis, kujutab endast riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Abikava, millest komisjoni teavitati ja mille komisjon menetlusmääruse artikli 4 lõike 3 alusel heaks kiitis, kujutab endast riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (49) | Asjakohaste meetmete kehtestamise kontekstist lähtuvalt kohandati otsusega nr 34/73 abi määra uues regionaalabi kaardis sätestatud piirmääradeni, tagades seega ühilduvuse 1998. aasta suunistega, ning samal ajal tagati otsusega nr 33/4 ergutava mõju põhimõtte järgimine. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et need otsused ei lisanud varem heaks kiidetud abikavale nr N 272/98 mingeid uusi üksikasju. |
| --- | --- |

(49)

Asjakohaste meetmete kehtestamise kontekstist lähtuvalt kohandati otsusega nr 34/73 abi määra uues regionaalabi kaardis sätestatud piirmääradeni, tagades seega ühilduvuse 1998. aasta suunistega, ning samal ajal tagati otsusega nr 33/4 ergutava mõju põhimõtte järgimine. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et need otsused ei lisanud varem heaks kiidetud abikavale nr N 272/98 mingeid uusi üksikasju.

| (50) | Komisjon on seisukohal, et 1999. aasta määrusega nr 285 kehtestatud üleminekusätted võisid muuta komisjoni algselt heaks kiidetud abikava. Komisjon ei ole selle rakendusmeetme suhtes kordagi seisukohta võtnud, kuid tunnistab asjaolu, et see ei jõustunud kunagi, kuna see tühistati otsusega nr 33/3. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon on seisukohal, et 1999. aasta määrusega nr 285 kehtestatud üleminekusätted võisid muuta komisjoni algselt heaks kiidetud abikava. Komisjon ei ole selle rakendusmeetme suhtes kordagi seisukohta võtnud, kuid tunnistab asjaolu, et see ei jõustunud kunagi, kuna see tühistati otsusega nr 33/3.

| (51) | Abikava nr N 272/98 muudeti 27. juulil 2000 uuesti otsuste nr 33/4 ja 33/6 vastuvõtmisega. Nagu eespool selgitatud (punktid 16–21), tehti teatavaks tehtud meetmes otsusega nr 33/6 muudatused, mis ei olnud kooskõlas abi heakskiitmist käsitleva komisjoni otsuse tingimustega. |
| --- | --- |

(51)

Abikava nr N 272/98 muudeti 27. juulil 2000 uuesti otsuste nr 33/4 ja 33/6 vastuvõtmisega. Nagu eespool selgitatud (punktid 16–21), tehti teatavaks tehtud meetmes otsusega nr 33/6 muudatused, mis ei olnud kooskõlas abi heakskiitmist käsitleva komisjoni otsuse tingimustega.

| (52) | Nagu selgitatud punktis 38, väidavad Itaalia ametiasutused, et nad teavitasid komisjoni kõnealustest rakendusmeetmetest asjakohaste meetmete võtmise käigus. |
| --- | --- |

(52)

Nagu selgitatud punktis 38, väidavad Itaalia ametiasutused, et nad teavitasid komisjoni kõnealustest rakendusmeetmetest asjakohaste meetmete võtmise käigus.

| (53) | Komisjon on seisukohal, et Itaalia ametiasutused ei andnud eespool nimetatud otsustest teada ning teatasid asjakohaste meetmete kehtestamise käigus komisjonile, et otsus nr 33/4 tagab vastavuse ergutava mõju põhimõttega. Kõnealuse meetmete kehtestamise käigus ei teatanud nad komisjonile otsusest nr 33/6 ning rikkusid sellega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ja lepingu artiklis 10 sätestatud koostöökohustust. (15) |
| --- | --- |

(53)

Komisjon on seisukohal, et Itaalia ametiasutused ei andnud eespool nimetatud otsustest teada ning teatasid asjakohaste meetmete kehtestamise käigus komisjonile, et otsus nr 33/4 tagab vastavuse ergutava mõju põhimõttega. Kõnealuse meetmete kehtestamise käigus ei teatanud nad komisjonile otsusest nr 33/6 ning rikkusid sellega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ja lepingu artiklis 10 sätestatud koostöökohustust. (15)

| (54) | Sellest tulenevalt on eespool nimetatud rakendussätete kohaselt rakendatud abikava vastuolus komisjoni esialgse heakskiitva otsusega. |
| --- | --- |

(54)

Sellest tulenevalt on eespool nimetatud rakendussätete kohaselt rakendatud abikava vastuolus komisjoni esialgse heakskiitva otsusega.

| (55) | Seetõttu tuleb abiprojektid, mille raames alustati tööd enne mis tahes abitaotluse esitamist, lugeda ebaseaduslikuks. |
| --- | --- |

(55)

Seetõttu tuleb abiprojektid, mille raames alustati tööd enne mis tahes abitaotluse esitamist, lugeda ebaseaduslikuks.

| (56) | Kokkusobivust käsitlevatele kahtlustele, mida komisjon väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise aluseks olnud 3. veebruari 2004. aasta ja 22. novembri 2006. aasta kirjades, ei ole Itaalia ametiasutused ega huvitatud isik esitanud ühtegi vastuväidet. Seega kinnitab komisjon oma hinnangut, mille võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(56)

Kokkusobivust käsitlevatele kahtlustele, mida komisjon väljendas ametliku uurimismenetluse algatamise aluseks olnud 3. veebruari 2004. aasta ja 22. novembri 2006. aasta kirjades, ei ole Itaalia ametiasutused ega huvitatud isik esitanud ühtegi vastuväidet. Seega kinnitab komisjon oma hinnangut, mille võib kokku võtta järgmiselt.

| (57) | Nagu eelnevalt selgitatud, käivitati vähemalt 28 investeerimisprojekti ajal, mil nendele ei saanud taotleda toetust kõnealuse abikava alusel. |
| --- | --- |

(57)

Nagu eelnevalt selgitatud, käivitati vähemalt 28 investeerimisprojekti ajal, mil nendele ei saanud taotleda toetust kõnealuse abikava alusel.

| (58) | 1998. aasta suunistes on ette nähtud, et abitaotlus esitatakse enne projekti raames töö alustamist. |
| --- | --- |

(58)

1998. aasta suunistes on ette nähtud, et abitaotlus esitatakse enne projekti raames töö alustamist.

| (59) | Seda nõuet korrati ka komisjoni 1998. aasta otsuses, milles ei esitatud mingeid vastuväiteid Sardiinia hotellinduse regionaalabi kavale (N 272/1998); kõnealuses otsuses on selgesõnaliselt sätestatud, et abisaajad peavad olema esitanud abitaotluse enne projekti raames töö alustamist. |
| --- | --- |

(59)

Seda nõuet korrati ka komisjoni 1998. aasta otsuses, milles ei esitatud mingeid vastuväiteid Sardiinia hotellinduse regionaalabi kavale (N 272/1998); kõnealuses otsuses on selgesõnaliselt sätestatud, et abisaajad peavad olema esitanud abitaotluse enne projekti raames töö alustamist.

| (60) | Peale selle võtsid Itaalia ametiasutused 1998. aasta suuniste jõustumisele järgnenud asjakohaste meetmete kehtestamise kontekstis vastu 27. juuli 2000. aasta otsuse nr 33/4, mille artiklis 6 on selgesõnaliselt sätestatud, et kulutused on abikõlblikud, kui need on tehtud pärast abitaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(60)

Peale selle võtsid Itaalia ametiasutused 1998. aasta suuniste jõustumisele järgnenud asjakohaste meetmete kehtestamise kontekstis vastu 27. juuli 2000. aasta otsuse nr 33/4, mille artiklis 6 on selgesõnaliselt sätestatud, et kulutused on abikõlblikud, kui need on tehtud pärast abitaotluse esitamist.

| (61) | Abi vajalikkuse põhimõte kujutab endast üldist põhimõtet, mida kohus on Philip Morrise kohtuasja puhul oma otsuses tunnistanud, (16) ning see on vaieldamatult üheks oluliseks kaalutluseks, otsustamaks ettevõtete tehtavate investeeringute abikõlblikkuse üle 1998. aasta suuniste alusel. Eespool nimetatud komisjoni otsus ja ka suunised ise sätestavad, et abitaotlus tuleb esitada enne projektide raames töö alustamist. |
| --- | --- |

(61)

Abi vajalikkuse põhimõte kujutab endast üldist põhimõtet, mida kohus on Philip Morrise kohtuasja puhul oma otsuses tunnistanud, (16) ning see on vaieldamatult üheks oluliseks kaalutluseks, otsustamaks ettevõtete tehtavate investeeringute abikõlblikkuse üle 1998. aasta suuniste alusel. Eespool nimetatud komisjoni otsus ja ka suunised ise sätestavad, et abitaotlus tuleb esitada enne projektide raames töö alustamist.

| (62) | Itaalia ametiasutused väidavad, et Itaalias toimiv süsteem on loonud õiguspärase ootuse, et toetust on võimalik saada lihtsalt taotluse esitamise alusel, sõltumata sellest, kas projektid on juba käivitatud või mitte. |
| --- | --- |

(62)

Itaalia ametiasutused väidavad, et Itaalias toimiv süsteem on loonud õiguspärase ootuse, et toetust on võimalik saada lihtsalt taotluse esitamise alusel, sõltumata sellest, kas projektid on juba käivitatud või mitte.

| (63) | Komisjon ei saa selle põhjendusega nõustuda, kuna uuritava regionaalabi kava heakskiitmise otsuses nõutakse selgesõnaliselt, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti raames töö alustamist. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon ei saa selle põhjendusega nõustuda, kuna uuritava regionaalabi kava heakskiitmise otsuses nõutakse selgesõnaliselt, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti raames töö alustamist.

| (64) | Otsust nr 33/6 ei saadetud komisjonile enne kaebuse esitamist. See edastati komisjonile alles kaebusele järgnenud menetluse (CP 15/2003) käigus koos 22. aprilli 2003. aasta märgukirjaga nr 5245. Itaalia ametiasutuste esitatud põhjendus õiguspärase ootuse kohta ei ole vastuvõetav, kuna komisjon ei andnud Itaalia ametiasutustele ega ühelegi huvitatud isikule mingeid konkreetseid kinnitusi ning seega ei saanud viimastel olla selle tingimuse mittekohaldamise suhtes mingit õiguspärast ootust. „Väljakujunenud pretsedendiõiguse kohaselt võivad õiguspärase ootuse kaitse õigust nõuda kõik isikud, kes leiavad end olukorrast, kus ilmneb, et ühenduse ametiasutused on andnud nende õigustatud ootusele alust ... Ometi ei tohi keegi tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumisele, kui ametiasutused ei ole talle mingeid konkreetseid kinnitusi andnud”. (17) |
| --- | --- |

(64)

Otsust nr 33/6 ei saadetud komisjonile enne kaebuse esitamist. See edastati komisjonile alles kaebusele järgnenud menetluse (CP 15/2003) käigus koos 22. aprilli 2003. aasta märgukirjaga nr 5245. Itaalia ametiasutuste esitatud põhjendus õiguspärase ootuse kohta ei ole vastuvõetav, kuna komisjon ei andnud Itaalia ametiasutustele ega ühelegi huvitatud isikule mingeid konkreetseid kinnitusi ning seega ei saanud viimastel olla selle tingimuse mittekohaldamise suhtes mingit õiguspärast ootust. „Väljakujunenud pretsedendiõiguse kohaselt võivad õiguspärase ootuse kaitse õigust nõuda kõik isikud, kes leiavad end olukorrast, kus ilmneb, et ühenduse ametiasutused on andnud nende õigustatud ootusele alust ... Ometi ei tohi keegi tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumisele, kui ametiasutused ei ole talle mingeid konkreetseid kinnitusi andnud”. (17)

| (65) | Samuti ei saa komisjon nõustuda Itaalia ametiasutuste esitatud vastuväidetega, mille kohaselt ergutav mõju oli olemas juhtudel, kui abisaaja esitas enne töö alustamist abitaotluse mõne teise regionaalabi kava alusel. |
| --- | --- |

(65)

Samuti ei saa komisjon nõustuda Itaalia ametiasutuste esitatud vastuväidetega, mille kohaselt ergutav mõju oli olemas juhtudel, kui abisaaja esitas enne töö alustamist abitaotluse mõne teise regionaalabi kava alusel.

| (66) | Komisjon on seisukohal, et ergutavat mõju ei saa ühelt abikavalt teisele üle kanda ning asjaolu, et ettevõte on otsustanud esitada taotluse ühe või teise abikava alusel, ei saa pidada tõendiks ergutava mõju põhimõtte järgimise kohta. Itaalia ametiasutused on ise rõhutanud (vaata punkt 43), et abisaaja ei tohi esitada sama projekti kohta eri abikavade raames rohkem kui ühe taotluse ning et maakonnavalitsuse 1998. aasta aktiga nr 9 (N 272/98) kehtestatud Sardiinia regionaalabi kava ja 1992. aasta riikliku aktiga nr 488 (N 715/99) kehtestatud üleriigiline regionaalabi kava on teineteist välistavad. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon on seisukohal, et ergutavat mõju ei saa ühelt abikavalt teisele üle kanda ning asjaolu, et ettevõte on otsustanud esitada taotluse ühe või teise abikava alusel, ei saa pidada tõendiks ergutava mõju põhimõtte järgimise kohta. Itaalia ametiasutused on ise rõhutanud (vaata punkt 43), et abisaaja ei tohi esitada sama projekti kohta eri abikavade raames rohkem kui ühe taotluse ning et maakonnavalitsuse 1998. aasta aktiga nr 9 (N 272/98) kehtestatud Sardiinia regionaalabi kava ja 1992. aasta riikliku aktiga nr 488 (N 715/99) kehtestatud üleriigiline regionaalabi kava on teineteist välistavad.

| (67) | Samuti ei ole komisjonile vastuvõetavad Itaalia ametiasutuste esitatud vastuväiteid, mille kohaselt ergutav mõju on siiski olemas, kuna toetused on vajalikud pangalaenude tasumiseks, mis katavad ajavahemikku kulutuste tegemisest kuni toetuse maksmiseni. Asjaolu, et ettevõtja on valmis tööd alustama ja sellega kaasnevate kulutuste katteks raha laenama, ei näita kuidagi, et toetus on projekti rakendamiseks vajalik või et toetusega luuakse stiimul viia ellu projekt, mida muidu ette ei võetaks. Otse vastupidi, see, et ettevõtja on valmis alustama tööd ja kandma projektiga kaasnevaid finantsriske ka asjakohase abikava alusel abitaotlust esitamata, viitab sellele, et toetus ei ole stiimuli loomiseks vajalik. |
| --- | --- |

(67)

Samuti ei ole komisjonile vastuvõetavad Itaalia ametiasutuste esitatud vastuväiteid, mille kohaselt ergutav mõju on siiski olemas, kuna toetused on vajalikud pangalaenude tasumiseks, mis katavad ajavahemikku kulutuste tegemisest kuni toetuse maksmiseni. Asjaolu, et ettevõtja on valmis tööd alustama ja sellega kaasnevate kulutuste katteks raha laenama, ei näita kuidagi, et toetus on projekti rakendamiseks vajalik või et toetusega luuakse stiimul viia ellu projekt, mida muidu ette ei võetaks. Otse vastupidi, see, et ettevõtja on valmis alustama tööd ja kandma projektiga kaasnevaid finantsriske ka asjakohase abikava alusel abitaotlust esitamata, viitab sellele, et toetus ei ole stiimuli loomiseks vajalik.

| (68) | Lõpuks ei ole komisjonile vastuvõetavad vähese tähtsusega abi eeskirju käsitlevad Itaalia ametiasutuste põhjendused, kuna vähese tähtsusega abi eeskirjadele ei saa tugineda, vältimaks suunistes sätestatud kohustust esitada taotlus ergutava mõju põhimõtte järgimise huvides enne projekti raames töö alustamist. Vaadeldav summa peab hõlmama projekti kui tervikut, mitte üksnes abitaotlusele eelnenud toetuse osa. Komisjon ei saa aktsepteerida ettepanekut vaadelda algset tööd abikõlblikuna vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel, käsitledes seda väljaspool suuniste kohaldamisala. Peale selle, et Itaalia ametiasutused pole vähese tähtsusega abi künnise määramisel vaadelnud projekte tervikuna, võib sama abisaaja olla saanud vähese tähtsusega abi teistest allikatest ning komisjoni arusaama kohaselt ei ole Itaalia ametiasutused seda aspekti arvesse võtnud. |
| --- | --- |

(68)

Lõpuks ei ole komisjonile vastuvõetavad vähese tähtsusega abi eeskirju käsitlevad Itaalia ametiasutuste põhjendused, kuna vähese tähtsusega abi eeskirjadele ei saa tugineda, vältimaks suunistes sätestatud kohustust esitada taotlus ergutava mõju põhimõtte järgimise huvides enne projekti raames töö alustamist. Vaadeldav summa peab hõlmama projekti kui tervikut, mitte üksnes abitaotlusele eelnenud toetuse osa. Komisjon ei saa aktsepteerida ettepanekut vaadelda algset tööd abikõlblikuna vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel, käsitledes seda väljaspool suuniste kohaldamisala. Peale selle, et Itaalia ametiasutused pole vähese tähtsusega abi künnise määramisel vaadelnud projekte tervikuna, võib sama abisaaja olla saanud vähese tähtsusega abi teistest allikatest ning komisjoni arusaama kohaselt ei ole Itaalia ametiasutused seda aspekti arvesse võtnud.

| (69) | Kokkuvõttes on komisjon jõudnud seisukohale, et Itaalia ametiasutused ei ole suutnud näidata, et abi anti kooskõlas komisjoni heakskiitva otsuse tingimustega. Seda ei saaks pidada kokkusobivaks ka juhul, kui seda abi käsitletaks tegevusabina. 1998. aasta suuniste kohaselt võib tegevusabi anda erandkorras nendes piirkondades, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel abikõlblikud. Sardiinia oli artikli 87 lõike 3 punkti a alusel ajavahemikul 1998–2006 abikõlblik. Sellele vaatamata ei kiidetud kõnealuse abikava alusel heaks ühtki tegevusabi taotlust, kui vähese tähtsusega abi välja arvata. Peale selle ei ole Itaalia ametiasutused esitanud käesoleva uurimismenetluse kontekstis mingeid tõendeid, mis võiksid kinnitada abi põhjendatust piirkondlikule arengule kaasaaitamise pärast või abi iseloomust tulenevalt, samuti ei ole nad näidanud, et abi on proportsionaalne puudustega, mida sellega leevendada püütakse. |
| --- | --- |

(69)

Kokkuvõttes on komisjon jõudnud seisukohale, et Itaalia ametiasutused ei ole suutnud näidata, et abi anti kooskõlas komisjoni heakskiitva otsuse tingimustega. Seda ei saaks pidada kokkusobivaks ka juhul, kui seda abi käsitletaks tegevusabina. 1998. aasta suuniste kohaselt võib tegevusabi anda erandkorras nendes piirkondades, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi alusel abikõlblikud. Sardiinia oli artikli 87 lõike 3 punkti a alusel ajavahemikul 1998–2006 abikõlblik. Sellele vaatamata ei kiidetud kõnealuse abikava alusel heaks ühtki tegevusabi taotlust, kui vähese tähtsusega abi välja arvata. Peale selle ei ole Itaalia ametiasutused esitanud käesoleva uurimismenetluse kontekstis mingeid tõendeid, mis võiksid kinnitada abi põhjendatust piirkondlikule arengule kaasaaitamise pärast või abi iseloomust tulenevalt, samuti ei ole nad näidanud, et abi on proportsionaalne puudustega, mida sellega leevendada püütakse.

| (70) | Itaalia ametiasutused ei ole esitanud ühtki väidet selle kohta, et kõnealune abi võib olla kooskõlas teiste asutamislepingu sätete, riigiabi eeskirjade, raamistike või suunistega. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia ametiasutused ei ole esitanud ühtki väidet selle kohta, et kõnealune abi võib olla kooskõlas teiste asutamislepingu sätete, riigiabi eeskirjade, raamistike või suunistega.

| (71) | Samuti pole komisjonil õnnestunud tuvastada ühtki teist alust abi heakskiitmiseks. Nagu eespool selgitatud, ei kehti kõnealuse meetme suhtes artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mis näeb ette teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut soodustava abi heakskiitmise, kui selline abi ei avalda kaubandustingimustele ebasoovitavat mõju määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Artikli 87 lõike 2 kohased erandid, mis puudutavad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei ole kõnealusel juhul kohaldatavad. Meedet ei saa vaadelda artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud üleeuroopalist huvi pakkuva olulise projektina ega Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks mõeldud meetmena. Meetme eesmärk ei ole kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile d. |
| --- | --- |

(71)

Samuti pole komisjonil õnnestunud tuvastada ühtki teist alust abi heakskiitmiseks. Nagu eespool selgitatud, ei kehti kõnealuse meetme suhtes artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand, mis näeb ette teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut soodustava abi heakskiitmise, kui selline abi ei avalda kaubandustingimustele ebasoovitavat mõju määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Artikli 87 lõike 2 kohased erandid, mis puudutavad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antavat abi, ei ole kõnealusel juhul kohaldatavad. Meedet ei saa vaadelda artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud üleeuroopalist huvi pakkuva olulise projektina ega Itaalia majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks mõeldud meetmena. Meetme eesmärk ei ole kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine vastavalt artikli 87 lõike 3 punktile d.

| (72) | Sellest tulenevalt loeb komisjon ühisturuga kokkusobimatuks abi, mida eeldatavalt anti projektidele, mille raames oli alustatud tööd enne abitaotluse esitamist Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava (N 272/98) alusel, mille komisjon kiitis heaks 1998. aastal ja mida rakendati seoses esimese taotluste esitamise kutsega kooskõlas otsusega nr 33/6. |
| --- | --- |

(72)

Sellest tulenevalt loeb komisjon ühisturuga kokkusobimatuks abi, mida eeldatavalt anti projektidele, mille raames oli alustatud tööd enne abitaotluse esitamist Sardiinia maakonna hotellinduse regionaalabi kava (N 272/98) alusel, mille komisjon kiitis heaks 1998. aastal ja mida rakendati seoses esimese taotluste esitamise kutsega kooskõlas otsusega nr 33/6.

| (73) | Tuvastatud kokkusobimatus hõlmab tervikuna kogu abi, mida anti taotluse esitamise ajal jõus olnud rakendusmeetmete alusel projektidele, mille abikõlblikud kulutused tehti enne abitaotluse esitamist, ning mis ületab määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 2 kohaselt arvutatud vähese tähtsusega abi summat, mida abisaajal võis olla tol hetkel õigus taotleda. |
| --- | --- |

(73)

Tuvastatud kokkusobimatus hõlmab tervikuna kogu abi, mida anti taotluse esitamise ajal jõus olnud rakendusmeetmete alusel projektidele, mille abikõlblikud kulutused tehti enne abitaotluse esitamist, ning mis ületab määruse (EÜ) nr 69/2001 artikli 2 kohaselt arvutatud vähese tähtsusega abi summat, mida abisaajal võis olla tol hetkel õigus taotleda.

8.   KOKKUVÕTE

| (74) | Komisjon leiab, et Itaalia on rakendanud kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et Itaalia on rakendanud kõnealust abi ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (75) | Komisjon on oma hinnangule tuginedes jõudnud järeldusele, et esimese taotluste esitamise kutse ja otsuse nr 33/6 alusel eespool viidatud projektidele antud toetus uurimismenetluses „Maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9 – abimeetme nr N 272/98 kuritarvitamine” käsitletava abikava alusel ei vasta 1998. aasta suunistes sätestatud kriteeriumidele. Komisjon leiab, et abi andmine oli ebaseaduslik ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a ja c järgi ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon on oma hinnangule tuginedes jõudnud järeldusele, et esimese taotluste esitamise kutse ja otsuse nr 33/6 alusel eespool viidatud projektidele antud toetus uurimismenetluses „Maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9 – abimeetme nr N 272/98 kuritarvitamine” käsitletava abikava alusel ei vasta 1998. aasta suunistes sätestatud kriteeriumidele. Komisjon leiab, et abi andmine oli ebaseaduslik ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a ja c järgi ühisturuga kokkusobimatu.

| (76) | Komisjoni pikaajaline praktika vastavuses Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 87 näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 sätteid rikkudes ebaseaduslikult antud kokkusobimatu abi tagasinõudmist abisaajalt. Seda praktikat kinnitab menetlusmääruse artikkel 14. |
| --- | --- |

(76)

Komisjoni pikaajaline praktika vastavuses Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 87 näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 sätteid rikkudes ebaseaduslikult antud kokkusobimatu abi tagasinõudmist abisaajalt. Seda praktikat kinnitab menetlusmääruse artikkel 14.

| (77) | Seetõttu peab Itaalia võtma kõik vajalikud meetmed abi tagasinõudmiseks abisaajatelt. Selleks peab Itaalia nõudma abisaajatelt abi tagasimaksmist nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu peab Itaalia võtma kõik vajalikud meetmed abi tagasinõudmiseks abisaajatelt. Selleks peab Itaalia nõudma abisaajatelt abi tagasimaksmist nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast.

| (78) | Menetlusmääruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et tagasinõudmise otsuse kohaselt tagasinõutav abi hõlmab komisjoni kinnitatud kohase määraga intressi. Intressi makstakse alates päevast, millal ebaseaduslik abi abisaaja käsutusse anti, kuni abi tagastamise päevani. |
| --- | --- |

(78)

Menetlusmääruse artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et tagasinõudmise otsuse kohaselt tagasinõutav abi hõlmab komisjoni kinnitatud kohase määraga intressi. Intressi makstakse alates päevast, millal ebaseaduslik abi abisaaja käsutusse anti, kuni abi tagastamise päevani.

| (79) | Intress arvutatakse kooskõlas 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükiga. (18) Komisjon palub Itaalial nõuda potentsiaalsetelt abikava alusel abisaajatelt abi tagasimaksmist koos intressiga nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest, järgides allpool toodud suuniseid. |
| --- | --- |

(79)

Intress arvutatakse kooskõlas 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükiga. (18) Komisjon palub Itaalial nõuda potentsiaalsetelt abikava alusel abisaajatelt abi tagasimaksmist koos intressiga nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest, järgides allpool toodud suuniseid.

| (80) | Komisjon palub Itaalial kasutada vajaliku teabe esitamiseks käesoleva otsuse lisas toodud küsimustikku, koostada asjaomaste abisaajate loetelu ning tuua selgelt välja kavandatavad ja juba võetud meetmed ebaseadusliku riigiabi viivitamatuks ja tulemuslikuks tagasinõudmiseks. Komisjon palub Itaalial esitada kahe kuu jooksul alates otsuse vastuvõtmisest kõik dokumendid, mis tõendavad tagasinõudmismenetluse algatamist ebaseadusliku abi saajate vastu, sealhulgas ringkirjad, abi tagasimaksmise korraldused jms, |
| --- | --- |

(80)

Komisjon palub Itaalial kasutada vajaliku teabe esitamiseks käesoleva otsuse lisas toodud küsimustikku, koostada asjaomaste abisaajate loetelu ning tuua selgelt välja kavandatavad ja juba võetud meetmed ebaseadusliku riigiabi viivitamatuks ja tulemuslikuks tagasinõudmiseks. Komisjon palub Itaalial esitada kahe kuu jooksul alates otsuse vastuvõtmisest kõik dokumendid, mis tõendavad tagasinõudmismenetluse algatamist ebaseadusliku abi saajate vastu, sealhulgas ringkirjad, abi tagasimaksmise korraldused jms,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida anti maakonnavalitsuse 1998. aasta akti nr 9 alusel, mille Itaalia rakendas ebaseaduslikult otsusega (deliberazione) nr 33/6 ja esimese taotluste esitamise kutsega, on ühisturuga kokkusobimatu, välja arvatud juhtudel, kui abisaaja esitas abikava alusel abitaotluse enne algse investeerimisprojekti raames töö alustamist.

Artikkel 2

1.   Itaalia Vabariik nõuab artiklis 1 viidatud abikava alusel antud kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need abisaaja käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagasisaamiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga ja määruse (EÜ) nr 794/2004 muutmise määrusega (EÜ) nr 271/2008.

4.   Itaalia Vabariik tühistab alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kõik ettenähtud väljamaksed artiklis 1 osutatud abikava alusel.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 viidatud abikava alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tulemuslikult.

2.   Itaalia Vabariik tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Itaalia Vabariik esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 viidatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale abikava alusel antud abi kogusummaga. Nõutava teabe esitamiseks kasutatakse käesoleva otsuse lisas toodud küsimustikku; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 viidatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale abikava alusel antud abi kogusummaga. Nõutava teabe esitamiseks kasutatakse käesoleva otsuse lisas toodud küsimustikku;

| b) | igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjaliku kirjelduse; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse järgimiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjaliku kirjelduse;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Itaalia Vabariik teavitab komisjoni järjekindlalt käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete elluviimisest, kuni artiklis 1 viidatud abikava alusel antud abi on tagasi saadud. Itaalia Vabariik esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Samuti esitab Itaalia Vabariik üksikasjaliku teabe abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 2. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 79, 30.3.2004, lk 4 ja ELT C 32, 14.2.2007, lk 2.

1

(2)  ELT C 79, 30.3.2004, lk 4.

2

(3)  ELT C 32, 14.2.2007, lk 2.

3

(4)  Komisjoni 12. novembri 1998. aasta kiri nr SG(98) D/9547.

4

(5)  Decreto dell’assessore del turismo, artigianato e commercio del 29.4.1999, No 285 „Esecutività della Deliberazione della Giunta Regionale No 58/60 del 22.12.1998 come modificata dalla Deliberazione No 16/20 del 16.3.1999 che approva la direttiva di Attuazione prevista dall’Art. 2 della L.R. 11 marzo 1998 No 9 disciplinante: incentivi per la riqualificazione delle strutture alberghiere e norme modificative della L.R. 14.9.1993 No 40”. Avaldatud väljaandes BURAS nr 14, 8.5.1999.

5

(6)  EÜT C 175, 24.6.2000, lk 11.

6

(7)  27. juuli 2000. aasta otsuse nr 33/4 lisa „11. märtsi 1998. aasta piirkondliku akti nr 9 kohaldamise suunised” artikkel 6 „Abikõlblikud kulutused”: „Eespool nimetatud kulutused on abikõlblikud, kui need tehakse pärast vastava abitaotluse esitamist”.

7

(8)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

8

(9)  25. aprilli 2001. aasta kiri nr 5368 (registreeritud komisjonis numbri A/33473 all). Vt punkt 17.

9

(10)  Nõukogu määrus nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (praegune artikkel 88) kohaldamiseks, EÜT L 83, 27.3.1999, lk. 1.

10

(11)  Liikmesriigile adresseeritud 2. augusti 2000. aasta kiri nr SG(2000) D/105754.

11

(12)  ELT C 32, 14.2.2007, lk 2.

12

(13)  Bollettino Ufficiale della Regione Sardegna (Suppl. Straordinario No 3 al Bollettino Ufficiale No 14 dell’8 maggio 1999).

13

(14)  Näiteks on komisjon veebiotsingute põhjal kindlaks teinud, et Grand Hotel Abi d’Oru on 177 toaga viietärnihotell, mida külastavad nii Itaalia kui ka teiste riikide kliendid.

14

(15)  „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad käesolevast lepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest. Nad aitavad kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele. Liikmesriigid hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist”.

15

(16)  Kohtuasi 730/79, Philip Morris Holland BV vs. komisjon, EKL 1980, lk 2671, punkt 17: „see looks olukorra, kus liikmesriikidel on lubatud teha abi saava ettevõtte finantsolukorda parandavaid väljamakseid, ehkki need ei oleks artikli 92 lõikes 3 sätestatud eesmärkide täitmiseks vajalikud”.

16

Philip Morris Holland BV

komisjon

(17)  Liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ja teised vs. komisjon (EKL 1999, II-3663, punkt 300).

17

Freistaat Sachsen ja teised

komisjon

(18)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

18

---

LISA

Teave juhtumit C 1/2004 käsitleva komisjoni otsuse rakendamise kohta

1.   Abisaajate üldarv ja tagasinõutava abi kogusumma

| 1.1. | Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse igalt abisaajalt tagasinõutava abi summa:






  — | põhisumma; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Palun selgitage üksikasjalikult, kuidas arvutatakse igalt abisaajalt tagasinõutava abi summa:

—

põhisumma;

| — | intress. |
| --- | --- |

—

intress.

| 1.2. | Kui suur on selle abikava alusel ebaseaduslikult antud tagasinõutava abi kogusumma (brutotoetusekvivalendina, ... hindades)? |
| --- | --- |

1.2.

Kui suur on selle abikava alusel ebaseaduslikult antud tagasinõutava abi kogusumma (brutotoetusekvivalendina, ... hindades)?

| 1.3. | Kui suur on abisaajate üldarv, kellelt selle abikava alusel ebaseaduslikult antud abi tagasi nõutakse? |
| --- | --- |

1.3.

Kui suur on abisaajate üldarv, kellelt selle abikava alusel ebaseaduslikult antud abi tagasi nõutakse?

2.   Abi tagasisaamiseks juba võetud ja kavandatavad meetmed

| 2.1. | Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta abi viivitamatuks ja tulemuslikuks tagasinõudmiseks. Vajaduse korral palun esitage võetud või kavandatavate meetmete õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.1.

Palun kirjeldage üksikasjalikult, millised meetmed on juba võetud ja milliseid meetmeid kavatsetakse võtta abi viivitamatuks ja tulemuslikuks tagasinõudmiseks. Vajaduse korral palun esitage võetud või kavandatavate meetmete õiguslik alus.

| 2.2. | Mis kuupäevaks lõpetatakse abi tagasimaksmine? |
| --- | --- |

2.2.

Mis kuupäevaks lõpetatakse abi tagasimaksmine?

3.   Teave iga üksiku abisaaja kohta

Palun esitage allpool toodud tabelis üksikasjalik teave iga abisaaja kohta, kellelt abikava alusel antud ebaseaduslik abi tagasi nõutakse.

| Abisaaja andmed | Abikava alusel saadud abi kogusumma (1) | Tagasinõutava abi kogusumma (1)

  (põhisumma) | Juba tagasi makstud abi kogusumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | Intress |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Abisaaja andmed

Abikava alusel saadud abi kogusumma (1)

Tagasinõutava abi kogusumma (1)

(põhisumma)

Juba tagasi makstud abi kogusumma (1)

Põhisumma

Intress

---

(1)

| (°) | Miljonites riigi rahaühikutes |
| --- | --- |

(°)

Miljonites riigi rahaühikutes

---

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/19

---

KOMISJONI OTSUS,

3. november 2008,

loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6349 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/855/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (3) kehtestatakse ühenduse miinimummeetmed sigade klassikalise katku tõrjeks. Selles nähakse ette kõnealuse haiguse puhkemisel võetavad meetmed. Meetmed hõlmavad liikmesriikide koostatavaid kavu sigade klassikalise katku likvideerimiseks metsseapopulatsioonis ja teatud tingimustel toimuvat metssigade erakorralist vaktsineerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (3) kehtestatakse ühenduse miinimummeetmed sigade klassikalise katku tõrjeks. Selles nähakse ette kõnealuse haiguse puhkemisel võetavad meetmed. Meetmed hõlmavad liikmesriikide koostatavaid kavu sigade klassikalise katku likvideerimiseks metsseapopulatsioonis ja teatud tingimustel toimuvat metssigade erakorralist vaktsineerimist.

| (2) | Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (4) võeti vastu nendes liikmesriikides esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Kõnealuse otsusega kehtestatakse sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nende liikmesriikide piirkondades, kus kõnealust taudi esines metssigadel, et tõkestada taudi levikut teistesse ühenduse piirkondadesse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 24. novembri 2006. aasta otsus 2006/805/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (4) võeti vastu nendes liikmesriikides esinenud sigade klassikalise katku puhangute tõttu. Kõnealuse otsusega kehtestatakse sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nende liikmesriikide piirkondades, kus kõnealust taudi esines metssigadel, et tõkestada taudi levikut teistesse ühenduse piirkondadesse.

| (3) | Kõnealused liikmesriigid on kohustatud võtma asjakohased meetmed sigade klassikalise katku leviku tõkestamiseks. Seepärast esitasid nad komisjonile kõnealuse taudi likvideerimiskavad ja erakorralise vaktsineerimise kavad, milles nähakse ette taudi likvideerimiseks vajalikud meetmed kavades nakatunuks tunnistatud piirkondades ja kõnealustes piirkondades asuvates seakasvatusmajandites kohaldatavad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused liikmesriigid on kohustatud võtma asjakohased meetmed sigade klassikalise katku leviku tõkestamiseks. Seepärast esitasid nad komisjonile kõnealuse taudi likvideerimiskavad ja erakorralise vaktsineerimise kavad, milles nähakse ette taudi likvideerimiseks vajalikud meetmed kavades nakatunuks tunnistatud piirkondades ja kõnealustes piirkondades asuvates seakasvatusmajandites kohaldatavad meetmed.

| (4) | Sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on liikmesriikides ja nende piirkondades erinev. Ühenduse õigusaktide selguse huvides on seetõttu asjakohane näha käesolevas otsuses ette kolm eraldi nimekirja piirkondade kohta nende epidemioloogilise olukorra põhjal. |
| --- | --- |

(4)

Sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on liikmesriikides ja nende piirkondades erinev. Ühenduse õigusaktide selguse huvides on seetõttu asjakohane näha käesolevas otsuses ette kolm eraldi nimekirja piirkondade kohta nende epidemioloogilise olukorra põhjal.

| (5) | Kuna elussigade liikumine nakatunud piirkondadest on seotud suurema riskiga kui liha, lihavalmististe ja -toodete liikumine, tuleb keelata elussigade liikumine asjaomastest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(5)

Kuna elussigade liikumine nakatunud piirkondadest on seotud suurema riskiga kui liha, lihavalmististe ja -toodete liikumine, tuleb keelata elussigade liikumine asjaomastest liikmesriikidest.

| (6) | Sigade klassikalise katku viirus võib levida ka nakatunud looma sperma, munaraku ja embrüo kaudu. Selleks et tõkestada sigade klassikalise katku levik teistesse ühenduse piirkondadesse, on asjakohane keelata sperma, munarakkude ja embrüote lähetamine käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondadest. |
| --- | --- |

(6)

Sigade klassikalise katku viirus võib levida ka nakatunud looma sperma, munaraku ja embrüo kaudu. Selleks et tõkestada sigade klassikalise katku levik teistesse ühenduse piirkondadesse, on asjakohane keelata sperma, munarakkude ja embrüote lähetamine käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondadest.

| (7) | Esimeses nimekirjas on asjakohane sätestada nende liikmesriikide ja piirkondade nimistu, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on kõige parem ning kust võib seetõttu erandina üldisest keelust teatavaid kaitsemeetmeid võttes elussigu teistesse kitsendustega piirkondadesse lähetada. Samuti võib teistesse liikmesriikidesse lähetada nimetatud piirkondades asuvate majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid. |
| --- | --- |

(7)

Esimeses nimekirjas on asjakohane sätestada nende liikmesriikide ja piirkondade nimistu, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on kõige parem ning kust võib seetõttu erandina üldisest keelust teatavaid kaitsemeetmeid võttes elussigu teistesse kitsendustega piirkondadesse lähetada. Samuti võib teistesse liikmesriikidesse lähetada nimetatud piirkondades asuvate majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid.

| (8) | Teatud piirkonnad, kus metssigadel esineb sigade klassikalist katku, on eraldatud riigipiiriga ning koosnevad kahe liikmesriigi teineteisega külgnevatest aladest. Samuti tuleb sätestada kahes liikmesriigis teineteisega külgnevatelt aladelt elussigade lähetamise piiranguid käsitlevad sigade klassikalise katku tõrjemeetmed. |
| --- | --- |

(8)

Teatud piirkonnad, kus metssigadel esineb sigade klassikalist katku, on eraldatud riigipiiriga ning koosnevad kahe liikmesriigi teineteisega külgnevatest aladest. Samuti tuleb sätestada kahes liikmesriigis teineteisega külgnevatelt aladelt elussigade lähetamise piiranguid käsitlevad sigade klassikalise katku tõrjemeetmed.

| (9) | Arvestades epidemioloogilist olukorda Ungari ja Slovakkia teatud piirkondades, on asjakohane lisada asjaomased piirkonnad esimesse nimekirja. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades epidemioloogilist olukorda Ungari ja Slovakkia teatud piirkondades, on asjakohane lisada asjaomased piirkonnad esimesse nimekirja.

| (10) | Teise loetellu tuleks kanda piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord metsseapopulatsioonis või seakasvatusmajandites ei ole haiguse juhuslike puhangute tõttu nii hea. Kõnealustest piirkondadest ei tohi teistesse liikmesriikidesse lähetada elussigu, vaid ainult ohutuks tunnistatud majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid, tingimusel et võetakse teatavad käesolevas otsuses sätestatud kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(10)

Teise loetellu tuleks kanda piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord metsseapopulatsioonis või seakasvatusmajandites ei ole haiguse juhuslike puhangute tõttu nii hea. Kõnealustest piirkondadest ei tohi teistesse liikmesriikidesse lähetada elussigu, vaid ainult ohutuks tunnistatud majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid, tingimusel et võetakse teatavad käesolevas otsuses sätestatud kaitsemeetmed.

| (11) | Kolmandasse nimekirja tuleks kanda piirkonnad, kust on keelatud teistesse liikmesriikidesse lähetada nii elussigu kui ka värsket sealiha ja lihatooteid. Sellegipoolest on asjakohane sätestada, et sealihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid võib lähetada teistesse liikmesriikidesse vaid juhul, kui neid on töödeldud sellisel viisil, et sigade klassikalise katku viirus on hävinud. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandasse nimekirja tuleks kanda piirkonnad, kust on keelatud teistesse liikmesriikidesse lähetada nii elussigu kui ka värsket sealiha ja lihatooteid. Sellegipoolest on asjakohane sätestada, et sealihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid võib lähetada teistesse liikmesriikidesse vaid juhul, kui neid on töödeldud sellisel viisil, et sigade klassikalise katku viirus on hävinud.

| (12) | Samuti on sigade klassikalise katku teistesse ühenduse piirkondadesse leviku tõkestamiseks asjakohane sätestada teatud tingimused värske sealiha, sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele liikmesriikidest, kus on kolmandasse nimekirja kantud piirkondi. Eelkõige tuleks selline sealiha ning sellised sealihatooted ja -valmistised tähistada erimärgistusega, mida pole võimalik segi ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (5) ettenähtud sealiha tervisemärkidega ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (6) ettenähtud eraldusmärgistusega. |
| --- | --- |

(12)

Samuti on sigade klassikalise katku teistesse ühenduse piirkondadesse leviku tõkestamiseks asjakohane sätestada teatud tingimused värske sealiha, sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele liikmesriikidest, kus on kolmandasse nimekirja kantud piirkondi. Eelkõige tuleks selline sealiha ning sellised sealihatooted ja -valmistised tähistada erimärgistusega, mida pole võimalik segi ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (5) ettenähtud sealiha tervisemärkidega ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (6) ettenähtud eraldusmärgistusega.

| (13) | Kui liikmesriigil on keelatud oma territooriumi teatud piirkondadest pärit värske sealiha, sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamine, tuleb sätestada teatavad nõuded, eelkõige sertifitseerimisnõuded, sellise liha ning selliste valmististe ja toodete lähetamiseks kõnealuse liikmesriigi muudest piirkondadest, mille suhtes nimetatud keeld ei kehti, et tõkestada sigade klassikalise katku levikut teistesse ühenduse piirkondadesse. |
| --- | --- |

(13)

Kui liikmesriigil on keelatud oma territooriumi teatud piirkondadest pärit värske sealiha, sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamine, tuleb sätestada teatavad nõuded, eelkõige sertifitseerimisnõuded, sellise liha ning selliste valmististe ja toodete lähetamiseks kõnealuse liikmesriigi muudest piirkondadest, mille suhtes nimetatud keeld ei kehti, et tõkestada sigade klassikalise katku levikut teistesse ühenduse piirkondadesse.

| (14) | Otsust 2006/805/EÜ on korduvalt muudetud. Seepärast on asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(14)

Otsust 2006/805/EÜ on korduvalt muudetud. Seepärast on asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega.

| (15) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas otsuses sätestatakse teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”).

Otsust kohaldatakse, ilma et see piiraks komisjoni heakskiidetud sigade klassikalise katku likvideerimiskavade ja kõnealuse taudi vastu erakorralise vaktsineerimise kavade kohaldamist.

Artikkel 2

Lisas loetletud piirkondadest pärit elussigade teistesse liikmesriikidesse lähetamise keeld

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et nende territooriumilt lähetatakse teistesse liikmesriikidesse elussigu üksnes juhul, kui sead on pärit:

| a) | piirkondadest, mida ei ole lisas loetletud, ja |
| --- | --- |

a)

piirkondadest, mida ei ole lisas loetletud, ja

| b) | majandist, kuhu ei ole toodud lisas loetletud piirkondadest pärit elussigu lähetamiskuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul. |
| --- | --- |

b)

majandist, kuhu ei ole toodud lisas loetletud piirkondadest pärit elussigu lähetamiskuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul.

Artikkel 3

Lisa I osas loetletud piirkondadest pärit elussigade liikmesriikidevahelise lähetamisega seotud erandid

1.   Erandina artiklist 2 võib lähetajaliikmesriik lubada lähetada elussigu, kes on pärit lisa I osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest ning kuuluvad teisele liikmesriigile, lisa I osas loetletud piirkonnas asuvatesse majanditesse või tapamajadesse, tingimusel et need sead on pärit majandist:

| a) | kuhu ei ole lähetamiskuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud elussigu; |
| --- | --- |

a)

kuhu ei ole lähetamiskuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud elussigu;

| b) | kus ametlik veterinaararst on teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks komisjoni otsuse 2002/106/EÜ (7) lisa IV peatüki A osas ning kõnealuse lisa IV peatüki D osa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt ning |
| --- | --- |

b)

kus ametlik veterinaararst on teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks komisjoni otsuse 2002/106/EÜ (7) lisa IV peatüki A osas ning kõnealuse lisa IV peatüki D osa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt ning

| c) | kus lähetatavate sigade partiilt võetud proovidega on vahetult lähetamisele eelneva seitsme päeva jooksul tehtud otsuse 2002/106/EÜ lisa VI peatüki C osaga kooskõlas polümeraasi ahelreaktsiooni testid sigade klassikalise katku avastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; kontrollitavate sigade miinimumarv peab olema selline, et 95 % tõenäosusega oleks võimalik teha kindlaks 5 %line haigestunud sigade määr lähetatavate sigade partiis. |
| --- | --- |

c)

kus lähetatavate sigade partiilt võetud proovidega on vahetult lähetamisele eelneva seitsme päeva jooksul tehtud otsuse 2002/106/EÜ lisa VI peatüki C osaga kooskõlas polümeraasi ahelreaktsiooni testid sigade klassikalise katku avastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; kontrollitavate sigade miinimumarv peab olema selline, et 95 % tõenäosusega oleks võimalik teha kindlaks 5 %line haigestunud sigade määr lähetatavate sigade partiis.

Punkti c ei kohaldata aga:

| i) | sigade suhtes, kes lähetatakse otse tapamajja koheseks tapmiseks; |
| --- | --- |

i)

sigade suhtes, kes lähetatakse otse tapamajja koheseks tapmiseks;

| ii) | sigade suhtes, kes lähetatakse lisa I osas nimetatud liikmesriigiga külgnevale alale; |
| --- | --- |

ii)

sigade suhtes, kes lähetatakse lisa I osas nimetatud liikmesriigiga külgnevale alale;

| iii) | juhul, kui sihtliikmesriik on eelnevalt andnud heakskiidu. |
| --- | --- |

iii)

juhul, kui sihtliikmesriik on eelnevalt andnud heakskiidu.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 märgitud sigade lähetamisel peavad asjaomased liikmesriigid tagama selle, et artikli 9 punktis a nimetatud tervishoiusertifikaat sisaldab lisateavet käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kliinilise läbivaatuse kuupäevade, võetud proovide arvu ja polümeraasi ahelreaktsiooni testide tulemuse kohta.

Artikkel 4

Elussigade liikumine ja transiit asjaomastes liikmesriikides

1.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et lisas loetletud piirkondades asuvatest majanditest ei lähetata elussigu sama liikmesriigi territooriumi muudesse piirkondadesse, välja arvatud:

| a) | sead, kes viiakse otse tapamajja koheseks tapmiseks; |
| --- | --- |

a)

sead, kes viiakse otse tapamajja koheseks tapmiseks;

| b) | majanditest, kus:






  i) | vastavalt artikli 3 lõike 1 punktidele b ja c on tehtud kliiniline läbivaatus ja polümeraasi ahelreaktsiooni testid sigade klassikalise katku avastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused või |
| --- | --- | --- |

b)

majanditest, kus:

i)

vastavalt artikli 3 lõike 1 punktidele b ja c on tehtud kliiniline läbivaatus ja polümeraasi ahelreaktsiooni testid sigade klassikalise katku avastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused või

| ii) | on tehtud kliiniline läbivaatus ja saadud negatiivsed tulemused, tingimusel et sihtkoha pädev veterinaarasutus on andnud eelneva heakskiidu. |
| --- | --- |

ii)

on tehtud kliiniline läbivaatus ja saadud negatiivsed tulemused, tingimusel et sihtkoha pädev veterinaarasutus on andnud eelneva heakskiidu.

2.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (8) kohaldamist, tagavad asjaomased liikmesriigid, et sigade transport lisa I osas loetletud piirkondadest teistesse lisa I osas loetletud piirkondadesse toimub ainult mööda põhimaanteid või -raudteid ning sigu vedav sõiduk ei peatu.

Artikkel 5

Lisas loetletud piirkondadest pärit sigade sperma, munarakkude ja embrüote lähetamise keeld

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et nende territooriumilt ei lähetata teistesse liikmesriikidesse järgmisi saadetisi:

| a) | seaspermat, kui sperma ei pärine kultidelt, keda peetakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ (9) artikli 3 punktis a märgitud tunnustatud seemendusjaamas, mis asub väljaspool käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi; |
| --- | --- |

a)

seaspermat, kui sperma ei pärine kultidelt, keda peetakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ (9) artikli 3 punktis a märgitud tunnustatud seemendusjaamas, mis asub väljaspool käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi;

| b) | sigade munarakke ja embrüoid, kui munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda peetakse majandites, mis asuvad väljaspool lisas loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

b)

sigade munarakke ja embrüoid, kui munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda peetakse majandites, mis asuvad väljaspool lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 6

Lisa II osas loetletud piirkondadest pärit värske sealiha ja teatavate lihavalmististe ja -toodete lähetamine

1.   Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa II osas, tagavad, et asjaomastes piirkondades asuvate majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid lähetatakse teistesse liikmesriikidesse vaid juhul kui:

| a) | eelneva 12 kuu jooksul ei ole kõnealustes majandites tuvastatud ühtegi sigade klassikalise katku juhtumit ja kui majand asub väljaspool ohustatud tsooni või järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

a)

eelneva 12 kuu jooksul ei ole kõnealustes majandites tuvastatud ühtegi sigade klassikalise katku juhtumit ja kui majand asub väljaspool ohustatud tsooni või järelevalvetsooni;

| b) | sead on olnud majandis paiksed juba vähemalt 90 päeva ning majandisse ei ole sigade tappamajja lähetamise kuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud ühtegi elussiga; |
| --- | --- |

b)

sead on olnud majandis paiksed juba vähemalt 90 päeva ning majandisse ei ole sigade tappamajja lähetamise kuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud ühtegi elussiga;

| c) | pädev veterinaarasutus on majandis vähemalt kaks korda aastas teinud läbivaatusi,






  i) | mis vastavad komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa III peatükis sätestatud juhtnööridele; |
| --- | --- | --- |

c)

pädev veterinaarasutus on majandis vähemalt kaks korda aastas teinud läbivaatusi,

i)

mis vastavad komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa III peatükis sätestatud juhtnööridele;

| ii) | mis sisaldavad kliinilist läbivaatust komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

mis sisaldavad kliinilist läbivaatust komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt;

| iii) | mille käigus kontrollitakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist; |
| --- | --- |

iii)

mille käigus kontrollitakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist;

| d) | enne sigade tapamajja lähetamise lubamist on ametlik veterinaararst teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki D osa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt. |
| --- | --- |

d)

enne sigade tapamajja lähetamise lubamist on ametlik veterinaararst teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki D osa punktides 1, 2 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt.

2.   Juhul kui majand koosneb aga kahest või enamast tootmisüksusest, mille struktuurist, suurusest ning omavahelisest kaugusest ja seal tehtavatest toimingutest tulenevalt on nendes tootmisüksustes täiesti eraldiseisvad rajatised loomade majutamiseks, pidamiseks ja söötmiseks, võib pädev veterinaarasutus lubada värske sealiha, lihavalmististe ja -toodete lähetamist vaid teatud tootmisüksustest, mis vastavad artikli 6 lõike 1 tingimustele.

Artikkel 7

Lisa III osas loetletud piirkondadest pärit värske sealiha ja teatavate lihavalmististe ja -toodete lähetamise keeld

1.   Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, tagavad, et lisa III osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest ei lähetata teistesse liikmesriikidesse värsket sealiha ega kõnealusest lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ega -tooteid.

2.   Erandina lõikest 1 võivad asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, lubada lõikes 1 osutatud värske sealiha ning kõnealusest lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamist teistesse liikmesriikidesse, kui need tooted:

| a) | on toodetud ja töödeldud nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ (10) artikli 4 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

on toodetud ja töödeldud nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ (10) artikli 4 lõike 1 kohaselt;

| b) | on varustatud direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 kohase veterinaarsertifikaadiga ning |
| --- | --- |

b)

on varustatud direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 kohase veterinaarsertifikaadiga ning

| c) | on varustatud komisjoni määruses (EÜ) nr 599/2004 (11) sätestatud ühendusesisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmiselt:
  „Toode vastab komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (12) |
| --- | --- |

c)

on varustatud komisjoni määruses (EÜ) nr 599/2004 (11) sätestatud ühendusesisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmiselt:

„Toode vastab komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (12)

Artikkel 8

Spetsiaalsed tervisemärgid ning sertifitseerimisnõuded värskele lihale, lihavalmististele ja -toodetele, mille kohta kehtib artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeld

Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud lisa III osas, tagavad, et värske liha ning lihavalmistised ja -tooted, mille kohta kehtib artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeld, märgistatakse spetsiaalse tervisemärgiga, mis ei tohi olla ovaalne ning mida ei ole võimalik segi ajada:

| — | sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete eraldusmärgistusega, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaos, ning |
| --- | --- |

—

sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete eraldusmärgistusega, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaos, ning

| — | värske sealiha tervisemärgiga, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükis. |
| --- | --- |

—

värske sealiha tervisemärgiga, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükis.

Artikkel 9

Asjaomaste liikmesriikide tervishoiusertifikaatidele esitatavad nõuded

Asjaomane liikmesriik tagab, et:

| a) | tema territooriumilt lähetatavate sigadega kaasas olevat nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ (13) artikli 5 lõikes 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:
  „Loomad vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (14) |
| --- | --- |

a)

tema territooriumilt lähetatavate sigadega kaasas olevat nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ (13) artikli 5 lõikes 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:

„Loomad vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (14)

| b) | tema territooriumilt lähetatava kuldispermaga kaasas olevat direktiivi 90/429/EMÜ artikli 6 lõikes 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:
  „Sperma vastab komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (15) |
| --- | --- |

b)

tema territooriumilt lähetatava kuldispermaga kaasas olevat direktiivi 90/429/EMÜ artikli 6 lõikes 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:

„Sperma vastab komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (15)

| c) | tema territooriumilt lähetatavate sigade embrüote ja munarakkudega kaasas olevat komisjoni otsuse 95/483/EÜ (16) artiklis 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:
  „Embrüod/munarakud (17) vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (18) |
| --- | --- |

c)

tema territooriumilt lähetatavate sigade embrüote ja munarakkudega kaasas olevat komisjoni otsuse 95/483/EÜ (16) artiklis 1 ettenähtud veterinaarsertifikaati täiendatakse järgmiselt:

„Embrüod/munarakud (17) vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (18)

Artikkel 10

Lisa III osas loetletud piirkondadega liikmesriikidele esitatavad sertifitseerimisnõuded

Asjaomased liikmesriigid, kelle piirkonnad on loetletud käesoleva otsuse lisa III osas, tagavad, et värske sealiha lisa III osas loetletud piirkondadest väljaspool asuvatest majanditest ja kõnealusest lihast koosnevad või seda sisaldavad lihavalmistised või -tooted, mille kohta ei kehti artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeld ja mida lähetatakse teistesse liikmesriikidesse:

| a) | varustatakse veterinaarsertifikaadiga kooskõlas direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

varustatakse veterinaarsertifikaadiga kooskõlas direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 lõikega 1;

| b) | varustatakse määruse (EÜ) nr 599/2004 artiklis 1 sätestatud ühendusesisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmiselt:
  „Värske sealiha ning sealihast koosnevad või seda sisaldavad lihavalmistised ja -tooted vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (19) |
| --- | --- |

b)

varustatakse määruse (EÜ) nr 599/2004 artiklis 1 sätestatud ühendusesisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmiselt:

„Värske sealiha ning sealihast koosnevad või seda sisaldavad lihavalmistised ja -tooted vastavad komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusele 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (19)

Artikkel 11

Lisas loetletud piirkondade majanditele ja transpordivahenditele esitatavad nõuded

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et:

| a) | käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvate seakasvatusmajandite suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvate seakasvatusmajandite suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõudeid;

| b) | sõidukid, mida on kasutatud käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvatest majanditest pärit sigade transpordiks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kohe pärast iga vedu ning vedaja esitab tõendusmaterjali kõnealuse puhastamise ja desinfitseerimise kohta. |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mida on kasutatud käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvatest majanditest pärit sigade transpordiks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kohe pärast iga vedu ning vedaja esitab tõendusmaterjali kõnealuse puhastamise ja desinfitseerimise kohta.

Artikkel 12

Asjaomastele liikmesriikidele esitatavad teavitusnõuded

Asjaomased liikmesriigid teatavad toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja liikmesriikidele komisjoni heakskiidetud ja artikli 1 teises lõigus osutatud sigade klassikalise katku likvideerimise kavades või kõnealuse taudi vastu erakorralise vaktsineerimise kavades ettenähtud sigade klassikalise katku seire tulemustest lisas loetletud piirkondades.

Artikkel 13

Kooskõla

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need kooskõlla käesoleva otsusega, ning avalikustavad vastuvõetud meetmed kohe. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2006/805/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.

Artikkel 16

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. november 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

3

(4)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 67.

4

(5)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

5

(6)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

6

(7)  EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71.

7

(8)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

8

(9)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62.

9

(10)  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

10

(11)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 44.

11

(12)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.”

12

(13)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

13

(14)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.”

14

(15)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.”

15

(16)  EÜT L 275, 18.11.1995, lk 30.

16

(17)  Mittevajalik kustutada.

17

(18)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.”

18

(19)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.”

19

---

LISA

I   OSA

1.   Saksamaa

A.   Rheinland-Pfalz

| a) | Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksused; |
| --- | --- |

a)

Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksused;

| b) | Landkreis Vulkaneifel: Obere Kylli ja Hillesheimi haldusüksused; Dauni haldusüksuses järgmised paikkonnad: Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler ja Kirchweiler; Kelbergi haldusüksuses järgmised paikkonnad: Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath; Gerolsteini haldusüksuses järgmised paikkonnad: Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm ja Rockeskyll ning Gerolsteini linn; |
| --- | --- |

b)

Landkreis Vulkaneifel: Obere Kylli ja Hillesheimi haldusüksused; Dauni haldusüksuses järgmised paikkonnad: Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler ja Kirchweiler; Kelbergi haldusüksuses järgmised paikkonnad: Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath; Gerolsteini haldusüksuses järgmised paikkonnad: Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm ja Rockeskyll ning Gerolsteini linn;

| c) | Eifelkreis Bitburg-Prüm: Prümi haldusüksuses järgmised paikkonnad: Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim ja Weinsheim. |
| --- | --- |

c)

Eifelkreis Bitburg-Prüm: Prümi haldusüksuses järgmised paikkonnad: Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim ja Weinsheim.

B.   Nordrhein-Westfalen

| a) | Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli, Mechernichi, Schleideni linn; Euskircheni linnas järgmised paikkonnad: Billig, Euenheim, Euskirchen (kesklinn), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen, ja järgmised haldusüksused: Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall ja Nettersheim; |
| --- | --- |

a)

Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli, Mechernichi, Schleideni linn; Euskircheni linnas järgmised paikkonnad: Billig, Euenheim, Euskirchen (kesklinn), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen, ja järgmised haldusüksused: Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall ja Nettersheim;

| b) | Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas järgmised paikkonnad: Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Odendorf. |
| --- | --- |

b)

Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas järgmised paikkonnad: Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Odendorf.

2.   Prantsusmaa

Bas-Rhin’i ja Moselle’i departemangu territoorium, mis asub Reini jõest ja Rein-Marne’i kanalist lääne pool, kiirteest A 4 põhja pool, Sarre’i jõest ida pool ning Saksamaa piirist ja Holtzheimi, Lingolsheimi ja Eckbolsheimi haldusüksusest lõuna pool.

3.   Ungari

Nógrádi ja Pesti maakondade territooriumid, mis asuvad Doonau jõest põhja ja ida pool, Slovakkia piirist lõuna pool, Nógrádi maakonna piirist lääne pool ja maanteest E71 põhja pool; Hevesi maakonna territoorium, mis asub Nógrádi maakonna piirist ida pool, Borsod-Abaúj-Zempléni maakonna piirist lõuna ja lääne pool ning maanteest E71 põhja pool; ning Borsod-Abaúj-Zempléni maakonna territoorium, mis asub Slovakkia piirist lõuna pool, Hevesi maakonna piirist ida pool, maanteest E71 põhja ja lääne pool, maanteest nr 37 lõuna pool (maantee E71 ja maantee nr 26 vahelisel lõigul) ning maanteest nr 26 lääne pool.

4.   Slovakkia

Järgmiste veterinaar- ja toiduametite ringkondade (DVFA) territooriumid: Žiar nad Hronom (hõlmab Žiar nad Hronomi, Žarnovica ja Banská Štiavnica rajoone), Zvolen (hõlmab Zvoleni, Krupina ja Detva rajoone), Lučenec (hõlmab Lučeneci ja Poltári rajoone), Veľký Krtíš (hõlmab Veľký Krtíši rajooni), Komárno (hõlmab Komárno rajooni), Nové Zámky (hõlmab Nové Zámky rajooni), Levice (hõlmab Levice rajooni) ja Rimavská Sobota (hõlmab Rimavská Sobota rajooni).

II   OSA

Bulgaaria

Kogu Bulgaaria territoorium.

III   OSA

...

---

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/26

---

KOMISJONI OTSUS,

6. november 2008,

millega muudetakse otsust 2002/613/EÜ seoses seasperma heakskiidetud kogumiskeskustega Kanadas ja Ameerika Ühendriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6473 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/856/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (1) eelkõige selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. juuli 2002. aasta otsuses 2002/613/EÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma importimise tingimused, (2) on esitatud loetelu kolmandatest riikidest (sh Kanada), kust liikmesriikidel tuleb lubada kodusigade sperma importi ning loetelu kolmandate riikide spermakogumiskeskustest, kellel on õigus kodusigade spermat ühendusse eksportida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. juuli 2002. aasta otsuses 2002/613/EÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma importimise tingimused, (2) on esitatud loetelu kolmandatest riikidest (sh Kanada), kust liikmesriikidel tuleb lubada kodusigade sperma importi ning loetelu kolmandate riikide spermakogumiskeskustest, kellel on õigus kodusigade spermat ühendusse eksportida.

| (2) | Kanada ja Ameerika Ühendriigid taotlesid teatavate muudatuse tegemist otsusega 2002/613/EÜ heakskiidetud spermakogumiskeskuste loetelus seoses neid riike käsitlevate kannetega. |
| --- | --- |

(2)

Kanada ja Ameerika Ühendriigid taotlesid teatavate muudatuse tegemist otsusega 2002/613/EÜ heakskiidetud spermakogumiskeskuste loetelus seoses neid riike käsitlevate kannetega.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2002/613/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2002/613/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/613/EÜ V lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. november 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62.

1

(2)  EÜT L 196, 25.7.2002, lk 45.

2

---

LISA

Otsuse 2002/613/EÜ V lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kustutatakse järgmised Kanadat käsitlevad kanded:







  CA | 4-AI-05 | Centre d’insémination génétiporc |
| --- | --- | --- | --- |
| 77 rang des Bois-Francs sud |
| Sainte-Christine-de-Port-neuf, |
| Québec |

1)

kustutatakse järgmised Kanadat käsitlevad kanded:

CA

4-AI-05

Centre d’insémination génétiporc

77 rang des Bois-Francs sud

Sainte-Christine-de-Port-neuf,

Québec

CA

4-AI-29

| CIA des Castors |
| --- |
| 317 Rang Ile aux Castors |
| Ile Dupas |
| Québec |
| J0K 2P0 |

CIA des Castors

317 Rang Ile aux Castors

Ile Dupas

Québec

J0K 2P0

CA

5-AI-01

| Ontario Swine Improvement Inc |
| --- |
| P.O. Box 400 |
| Innerkip, Ontario |

Ontario Swine Improvement Inc

P.O. Box 400

Innerkip, Ontario

CA

6-AI-70

| Costwold Western Kanada Ltd |
| --- |
| 17 Speers Road |
| Winnipeg, Manitoba |
| Location SW 27–18-2 EPM |

Costwold Western Kanada Ltd

17 Speers Road

Winnipeg, Manitoba

Location SW 27–18-2 EPM

| 2) | kustutatakse järgmised Ameerika Ühendriike käsitlevad kanded:







  US | 94OK001 | Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud |
| --- | --- | --- | --- |
| Rt. 1, 121 N Main St. |
| Hennessey, OK |

2)

kustutatakse järgmised Ameerika Ühendriike käsitlevad kanded:

US

94OK001

Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud

Rt. 1, 121 N Main St.

Hennessey, OK

US

95IL001

| United Swine Genetics |
| --- |
| RR # 2 |
| Roanoke, IL |

United Swine Genetics

RR # 2

Roanoke, IL

US

96AI002

| International Boar Semen |
| --- |
| 30355 260th St. |
| Eldora IA 50627 |

International Boar Semen

30355 260th St.

Eldora IA 50627

US

96WI001

| Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud |
| --- |
| Route # 2 |
| Spring Green, WI |

Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud

Route # 2

Spring Green, WI

---

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/28

---

KOMISJONI OTSUS,

10. november 2008,

millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega liikmesriikidel lubatakse võtta ajutiselt lisameetmeid Egiptuse suhtes haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6583 all)

(2008/857/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuse 2004/4/EÜ (2) kohaselt ei tohi Egiptusest pärit kartuli Solanum tuberosum L. mugulaid põhimõtteliselt ühendusse tuua. Eelmistel aastatel, sealhulgas 2007/2008 impordihooajal oli siiski lubatud kõnealuseid mugulaid kahjurivabadest piirkondadest ja teatavatel eritingimustel ühendusse tuua. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuse 2004/4/EÜ (2) kohaselt ei tohi Egiptusest pärit kartuli Solanum tuberosum L. mugulaid põhimõtteliselt ühendusse tuua. Eelmistel aastatel, sealhulgas 2007/2008 impordihooajal oli siiski lubatud kõnealuseid mugulaid kahjurivabadest piirkondadest ja teatavatel eritingimustel ühendusse tuua.

| (2) | 2007/2008 impordihooajal haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leide ei registreeritud. |
| --- | --- |

(2)

2007/2008 impordihooajal haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leide ei registreeritud.

| (3) | Egiptuselt saadud taotluse ja tehnilise teabe põhjal järeldas komisjon, et Solanum tuberosum L. mugulate ühendusse toomisel Egiptuse kahjurivabadest piirkondadest Pseudomonas solanacearum (Smith) Smithi leviku ohtu ei ole, kui täidetakse teatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Egiptuselt saadud taotluse ja tehnilise teabe põhjal järeldas komisjon, et Solanum tuberosum L. mugulate ühendusse toomisel Egiptuse kahjurivabadest piirkondadest Pseudomonas solanacearum (Smith) Smithi leviku ohtu ei ole, kui täidetakse teatavaid tingimusi.

| (4) | Seepärast tuleks 2008/2009 impordihooajal lubada ühendusse tuua Egiptuse kahjurivabadest piirkondadest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks 2008/2009 impordihooajal lubada ühendusse tuua Egiptuse kahjurivabadest piirkondadest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2004/4/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2004/4/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/4/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | artikli 2 lõikes 1 asendatakse aastaarvud „2007/2008” arvudega „2008/2009”; |
| --- | --- |

1.

artikli 2 lõikes 1 asendatakse aastaarvud „2007/2008” arvudega „2008/2009”;

| 2. | artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. augustit 2008” kuupäevaga „31. augustit 2009”; |
| --- | --- |

2.

artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. augustit 2008” kuupäevaga „31. augustit 2009”;

| 3. | artiklis 7 asendatakse kuupäev „30. septembriks 2008” kuupäevaga „30. septembriks 2009”. |
| --- | --- |

3.

artiklis 7 asendatakse kuupäev „30. septembriks 2008” kuupäevaga „30. septembriks 2009”.

| 4. | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkti b alapunktis iii asendatakse aastaarvud „2007/2008” arvudega „2008/2009”; |
| --- | --- | --- |

4.

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkti b alapunktis iii asendatakse aastaarvud „2007/2008” arvudega „2008/2009”;

| b) | punkti 1 lõike b alapunkti iii teises taandes asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2008” kuupäevaga „1. jaanuari 2009”; |
| --- | --- |

b)

punkti 1 lõike b alapunkti iii teises taandes asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2008” kuupäevaga „1. jaanuari 2009”;

| c) | punkti 1 alapunkti b alapunktis xii asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2008” kuupäevaga „1. jaanuari 2009”. |
| --- | --- |

c)

punkti 1 alapunkti b alapunktis xii asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2008” kuupäevaga „1. jaanuari 2009”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. november 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 2, 6.1.2004, lk 50.

2

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/29

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/858/ÜVJP,

10. november 2008,

bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastase võitluse meetmete loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud massihävitusrelvade leviku vastase võitluse meetmete loetelu.

| (2) | Euroopa Liit rakendab kõnealust ELi strateegiat aktiivselt ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustava ning nende hävitamist nõudva konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit rakendab kõnealust ELi strateegiat aktiivselt ja võtab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud bakterioloogiliste (bioloogiliste) ja toksiinrelvade täiustamist, tootmist ja varumist keelustava ning nende hävitamist nõudva konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) tugevdamise, rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega.

| (3) | Selles suhtes on nõukogu 27. veebruari 2006. aasta ühismeede 2006/184/ÜVJP bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (1) saavutanud märkimisväärseid tulemusi seoses ülemaailmse kohaldamise ja siseriikliku rakendamisega, kuna veel seitse riiki on ühinenud konventsiooniga ja kaks riiki on kasutanud ELi ekspertide pakutavat õigusabi. |
| --- | --- |

(3)

Selles suhtes on nõukogu 27. veebruari 2006. aasta ühismeede 2006/184/ÜVJP bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (1) saavutanud märkimisväärseid tulemusi seoses ülemaailmse kohaldamise ja siseriikliku rakendamisega, kuna veel seitse riiki on ühinenud konventsiooniga ja kaks riiki on kasutanud ELi ekspertide pakutavat õigusabi.

| (4) | Samuti suunavad ka edaspidi ELi tegevusi, sealhulgas abi- ja teavitusprojekte, prioriteedid ja meetmed, mis on sätestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühises seisukohas 2006/242/ÜVJP, mis käsitleb bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi, (2) toetades eelkõige istungitevahelist protsessi, siseriiklikku rakendamist, usaldust suurendavaid meetmeid ja ülemaailmset kohaldamist. Kõnealuse ühise seisukoha aspektid, milles konventsiooni osalisriigid (edaspidi „osalisriigid”) saavutasid konsensuse ning mis kajastuvad konventsiooni kuuenda läbivaatamiskonverentsi (edaspidi „kuues läbivaatamiskonverents”) lõppdokumendis, on konventsiooni toetamiseks tehtavate ELi algatuste puhul eriti olulised. |
| --- | --- |

(4)

Samuti suunavad ka edaspidi ELi tegevusi, sealhulgas abi- ja teavitusprojekte, prioriteedid ja meetmed, mis on sätestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühises seisukohas 2006/242/ÜVJP, mis käsitleb bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) 2006. aasta läbivaatamiskonverentsi, (2) toetades eelkõige istungitevahelist protsessi, siseriiklikku rakendamist, usaldust suurendavaid meetmeid ja ülemaailmset kohaldamist. Kõnealuse ühise seisukoha aspektid, milles konventsiooni osalisriigid (edaspidi „osalisriigid”) saavutasid konsensuse ning mis kajastuvad konventsiooni kuuenda läbivaatamiskonverentsi (edaspidi „kuues läbivaatamiskonverents”) lõppdokumendis, on konventsiooni toetamiseks tehtavate ELi algatuste puhul eriti olulised.

| (5) | EL peaks samuti aitama osalisriikidel kasutada usalduse suurendamise protsessi ja läbipaistvuse alast ekspertiisi, mis liikmesriigid on omandanud konventsiooni raames, eelkõige nõukogu 20. märtsil 2006. aastal vastuvõetud bioloogiliste ja toksiinrelvade tegevuskava kaudu, milles sätestatakse, et liikmesriigid esitavad regulaarselt usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevaid avaldusi ning ajakohastatakse loetelu määratud ekspertidest ja laboratooriumidest, kes saavad toetada ÜRO peasekretäri rakendatavat keemiliste ja bioloogiliste relvade väidetava kasutamise uurimismehhanismi, |
| --- | --- |

(5)

EL peaks samuti aitama osalisriikidel kasutada usalduse suurendamise protsessi ja läbipaistvuse alast ekspertiisi, mis liikmesriigid on omandanud konventsiooni raames, eelkõige nõukogu 20. märtsil 2006. aastal vastuvõetud bioloogiliste ja toksiinrelvade tegevuskava kaudu, milles sätestatakse, et liikmesriigid esitavad regulaarselt usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevaid avaldusi ning ajakohastatakse loetelu määratud ekspertidest ja laboratooriumidest, kes saavad toetada ÜRO peasekretäri rakendatavat keemiliste ja bioloogiliste relvade väidetava kasutamise uurimismehhanismi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   ELi strateegia teatavate elementide viivitamatu ja praktilise rakendamise ning konventsiooni ülemaailmses kohaldamises ja siseriiklikus rakendamises saavutatud edu kindlustamiseks ühismeetme 2006/184/ÜVJP kaudu toetab EL jätkuvalt konventsiooni, järgides järgmisi üldeesmärke:

| — | edendada konventsiooni ülemaailmset kohaldamist, |
| --- | --- |

—

edendada konventsiooni ülemaailmset kohaldamist,

| — | toetada konventsiooni rakendamist osalisriikides, |
| --- | --- |

—

toetada konventsiooni rakendamist osalisriikides,

| — | edendada usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamist osalisriikide poolt, |
| --- | --- |

—

edendada usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamist osalisriikide poolt,

| — | toetada konventsiooni istungitevahelist protsessi. |
| --- | --- |

—

toetada konventsiooni istungitevahelist protsessi.

2.   ELi toetatavatel projektidel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

| a) | anda riikidele, kes ei ole veel konventsiooniga ühinenud, vahendid selliste algatuste elluviimiseks siseriiklikul või allpiirkondlikul tasandil, nagu näiteks konventsiooni alase teadlikkuse tõstmine, andes õigusabi seoses konventsiooni ratifitseerimise ja sellega ühinemisega ning pakkudes väljaõpet või muus vormis abi, et riikide ametivõimud saaksid täita oma konventsioonist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

a)

anda riikidele, kes ei ole veel konventsiooniga ühinenud, vahendid selliste algatuste elluviimiseks siseriiklikul või allpiirkondlikul tasandil, nagu näiteks konventsiooni alase teadlikkuse tõstmine, andes õigusabi seoses konventsiooni ratifitseerimise ja sellega ühinemisega ning pakkudes väljaõpet või muus vormis abi, et riikide ametivõimud saaksid täita oma konventsioonist tulenevaid kohustusi;

| b) | abistada osalisriike konventsiooni siseriiklikul rakendamisel, tagamaks et osalisriigid täidavad oma konventsioonist tulenevaid kohustusi siseriiklike õigusaktide ja haldusmeetmete abil ning loovad toimivad suhted kõigi siseriiklike sidusrühmade, sealhulgas siseriiklike seadusandjate ja erasektori vahel; |
| --- | --- |

b)

abistada osalisriike konventsiooni siseriiklikul rakendamisel, tagamaks et osalisriigid täidavad oma konventsioonist tulenevaid kohustusi siseriiklike õigusaktide ja haldusmeetmete abil ning loovad toimivad suhted kõigi siseriiklike sidusrühmade, sealhulgas siseriiklike seadusandjate ja erasektori vahel;

| c) | hõlbustada usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste regulaarset esitamist osalisriikide poolt, valmistades ette selgitavaid materjale usaldust suurendavate meetmete protsessi kohta ning parandades olemasolevate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehnilisi aspekte, samuti parandades piiratud veebilehe turvalisust ja haldamist, hõlbustades siseriiklike teabekeskuste loomist ning esimeste usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamist ja korraldades seoses konventsiooni 2008. ja 2009. aasta kohtumistega usaldust suurendavate meetmete teabekeskuste konverentsi; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste regulaarset esitamist osalisriikide poolt, valmistades ette selgitavaid materjale usaldust suurendavate meetmete protsessi kohta ning parandades olemasolevate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehnilisi aspekte, samuti parandades piiratud veebilehe turvalisust ja haldamist, hõlbustades siseriiklike teabekeskuste loomist ning esimeste usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamist ja korraldades seoses konventsiooni 2008. ja 2009. aasta kohtumistega usaldust suurendavate meetmete teabekeskuste konverentsi;

| d) | edendada piirkondlikul tasandil keskendatud arutelu ametivõimude, ülikoolide, uurimisasutuste ja tööstussektori esindajate vahel konventsiooni istungitevahelistel teemadel, eelkõige teadustegevuse ja hariduse jälgimise üle. |
| --- | --- |

d)

edendada piirkondlikul tasandil keskendatud arutelu ametivõimude, ülikoolide, uurimisasutuste ja tööstussektori esindajate vahel konventsiooni istungitevahelistel teemadel, eelkõige teadustegevuse ja hariduse jälgimise üle.

Eespool osutatud projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „peasekretär/kõrge esindaja”). Komisjon on ühismeetme rakendamisse täiel määral kaasatud.

2.   Artiklis 1 osutatud projektide tehnilise rakendamise eest vastutab ÜRO desarmeerimisbüroo Genfis. ÜRO desarmeerimisbüroo täidab oma ülesandeid eesistujariiki abistava peasekretäri/-kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib peasekretär/kõrge esindaja desarmeerimisbürooga kokku vajalike korralduste osas.

3.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon teavitavad üksteist regulaarselt käesoleva ühismeetme rakendamisest, igaüks vastavalt oma pädevusele.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmete rakendamise lähtesumma on 1 400 000 eurot, mida rahastatakse Euroopa ühenduste üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 2 osutatud toetusena antavate kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon ÜRO desarmeerimisbürooga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et ÜRO desarmeerimisbüroo tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu kolme kuu jooksul pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selles protsessis esilekerkivatest probleemidest ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule aru käesoleva ühismeetme rakendamisest ÜRO desarmeerimisbüroo korrapäraste aruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon on ühismeetme rakendamisse täiel määral kaasatud. Komisjon esitab aruande käesoleva ühismeetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeede kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel pärast ühismeetme vastuvõtmist, kui selle perioodi jooksul ei ole sõlmitud rahastamislepingut.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. november 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  ELT L 65, 7.3.2006, lk 51.

1

(2)  ELT L 88, 25.3.2006, lk 65.

2

---

LISA

1.   Üldraamistik

Tuginedes ühismeetme 2006/184/ÜVJP edukale rakendamisele, toimib käesolev ühismeede tegevuspõhise poliitilise vahendina ühise seisukoha 2006/242/ÜVJP eesmärkide saavutamisel ning keskendub eelkõige nendele aspektidele, mille suhtes saavutati kuuendal läbivaatamiskonverentsil üldine konsensus, mis kajastub konverentsi lõppdokumendis.

Käesoleva ühismeetme rakendamisel juhindutakse järgmistest põhimõtetest:

| a) | kasutada ära ühismeetme 2006/184/ÜVJP raames saadud kogemusi; |
| --- | --- |

a)

kasutada ära ühismeetme 2006/184/ÜVJP raames saadud kogemusi;

| b) | lähtuda osalisriikide ning konventsiooniga mitteühinenud riikide väljendatud konkreetsetest vajadustest seoses konventsiooni parema rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega; |
| --- | --- |

b)

lähtuda osalisriikide ning konventsiooniga mitteühinenud riikide väljendatud konkreetsetest vajadustest seoses konventsiooni parema rakendamise ja ülemaailmse kohaldamisega;

| c) | soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua konventsiooni raames partnerlus ELi ja kolmandate osapoolte vahel; |
| --- | --- |

c)

soodustada kohalikku ja piirkondlikku vastutust projektide eest, et tagada nende jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning luua konventsiooni raames partnerlus ELi ja kolmandate osapoolte vahel;

| d) | keskenduda tegevustele, mis annavad konkreetseid tulemusi ja/või aitavad kaasa konventsiooni 2011. aasta läbivaatamise protsessi jaoks oluliste ühiste arusaamade varajasele sõnastamisele; |
| --- | --- |

d)

keskenduda tegevustele, mis annavad konkreetseid tulemusi ja/või aitavad kaasa konventsiooni 2011. aasta läbivaatamise protsessi jaoks oluliste ühiste arusaamade varajasele sõnastamisele;

| e) | toetada osalisriikide kohtumiste eesistujat ning kasutada võimalikult hästi ära rakendamise toetusüksuse (ISU) (edaspidi „rakendusüksus”) kuuendal läbivaatamiskonverentsil kokkulepitud volitusi. |
| --- | --- |

e)

toetada osalisriikide kohtumiste eesistujat ning kasutada võimalikult hästi ära rakendamise toetusüksuse (ISU) (edaspidi „rakendusüksus”) kuuendal läbivaatamiskonverentsil kokkulepitud volitusi.

2.   Eesmärk

Käesoleva ühismeetme üldeesmärk on toetada konventsiooni ülemaailmset kohaldamist, tõhustada konventsiooni rakendamist, sealhulgas usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamist, ning toetada 2007.–2010. aasta istungitevahelise protsessi parimat kasutamist järgmise läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks.

EL võtab konventsiooni rakendamisele kaasa aidates täielikult arvesse osalisriikide otsuseid ja soovitusi, mis võeti vastu Genfis 20. novembrist kuni 8. detsembrini 2006 toimunud kuuendal läbivaatamiskonverentsil.

3.   Projektid

3.1.   Projekt 1: Konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamine

Projekti eesmärk

Suurendada konventsioonist kinnipidamist ning teadlikkust osalisriikide konventsioonist tulenevatest kohustustest kas riigikesksete abitegevuste või struktureeritud allpiirkondlike algatuste kaudu, tuginedes ühismeetme 2006/184/ÜVJP raames saadud kogemustele ja kontaktidele.

Käesoleva projektiga elavdatakse osalisriikide poolt kuuendal läbivaatamiskonverentsil vastu võetud otsuste rakendamist seoses ülemaailmset kohaldamist käsitlevate tegevuste tüüpide, ülemaailmse kohaldamise alaseid jõupingutusi käsitleva teabevahetuse ja aruandlusega ning toetusega osalisriikide kohtumiste eesistujale tema rollis ülemaailmset kohaldamist käsitlevate tegevuste koordinaatorina.

Projekti tulemused

| a) | Suurenenud kinnipidamine konventsioonist kõigis geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

a)

Suurenenud kinnipidamine konventsioonist kõigis geograafilistes piirkondades;

| b) | asjaomaste siseriiklike ametivõimude tõhusam arusaamine konventsioonist ja/või konventsiooni käsitlev tugevam allpiirkondlik võrgustik, et edendada konventsiooniga ühinemist; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste siseriiklike ametivõimude tõhusam arusaamine konventsioonist ja/või konventsiooni käsitlev tugevam allpiirkondlik võrgustik, et edendada konventsiooniga ühinemist;

| c) | konventsiooni vabatahtliku rakendamise edendamine riikides enne nende ühinemist konventsiooniga. |
| --- | --- |

c)

konventsiooni vabatahtliku rakendamise edendamine riikides enne nende ühinemist konventsiooniga.

Projekti kirjeldus

2006. ja 2007. aastal viis EL läbi piirkondlikke teavitustegevusi peaaegu kõigis riikides, kes ei ole konventsiooniga ühinenud, soovides ärgitada neid konventsiooni ratifitseerima või sellega ühinema. Sellest ajast on veel seitse riiki konventsiooniga ühinenud. Järgmise sammuna viiakse projekti raames selle projekti eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks läbi teavitustegevused kuni seitsmes konventsiooniga mitteühinenud riigis kas sihtotstarbelise riikliku abi või allpiirkondlike õpikodade vormis.

Projekti rakendamine

Osalisriikide kohtumiste eesistujat, keda abistab rakendusüksus, palutakse teavitada konventsiooniga mitteühinenud riike kättesaadavast ülemaailmse kohaldamise edendamiseks antavast ELi abist, mis võib olla järgmises vormis:

| a) | riigispetsiifiline või allpiirkondlik (maksimaalselt viit riiki hõlmav) õigusabi seoses konventsiooni ratifitseerimise või sellega ühinemisega. Kui abi taotlevas riigis nõuab konventsiooniga ühinemine või selle ratifitseerimine selle rakendamisega seotud seadusandlike või haldusmeetmete võtmist, võib õigusabi käsitleda ka kõnealuseid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

riigispetsiifiline või allpiirkondlik (maksimaalselt viit riiki hõlmav) õigusabi seoses konventsiooni ratifitseerimise või sellega ühinemisega. Kui abi taotlevas riigis nõuab konventsiooniga ühinemine või selle ratifitseerimine selle rakendamisega seotud seadusandlike või haldusmeetmete võtmist, võib õigusabi käsitleda ka kõnealuseid meetmeid;

| b) | riigispetsiifiline või allpiirkondlik (maksimaalselt viit riiki hõlmav) abi, et tõsta juhtpoliitikute ja arvamusliidrite teadlikkust konventsioonist ja toetust sellele ning ärgitada konventsiooniga mitteühinenud riike võtma konventsiooni rakendamiseks vajalikke meetmeid, nagu näiteks teabekeskuste loomine, võrgustikutöö olulisimate siseriiklike sidusrühmadega ja väljaõppe pakkumine; |
| --- | --- |

b)

riigispetsiifiline või allpiirkondlik (maksimaalselt viit riiki hõlmav) abi, et tõsta juhtpoliitikute ja arvamusliidrite teadlikkust konventsioonist ja toetust sellele ning ärgitada konventsiooniga mitteühinenud riike võtma konventsiooni rakendamiseks vajalikke meetmeid, nagu näiteks teabekeskuste loomine, võrgustikutöö olulisimate siseriiklike sidusrühmadega ja väljaõppe pakkumine;

| c) | riigispetsiifiline finantsabi, mis võimaldab olulistel siseriiklikel sidusrühmadel, eelkõige konventsiooni ratifitseerimise eest vastutavatel ametivõimudel osaleda konventsiooni protsessis (sh osaleda vaatlejatena ekspertide ja/või osalisriikide kohtumistel). Seda liiki abi antakse juhtumipõhiselt ning üksnes siis, kui see tegelikult mõjutab riigi väljavaateid konventsiooniga ühineda; |
| --- | --- |

c)

riigispetsiifiline finantsabi, mis võimaldab olulistel siseriiklikel sidusrühmadel, eelkõige konventsiooni ratifitseerimise eest vastutavatel ametivõimudel osaleda konventsiooni protsessis (sh osaleda vaatlejatena ekspertide ja/või osalisriikide kohtumistel). Seda liiki abi antakse juhtumipõhiselt ning üksnes siis, kui see tegelikult mõjutab riigi väljavaateid konventsiooniga ühineda;

| d) | finantstoetused oluliste siseriiklike sidusrühmade väljaõppe ja teadlikkuse tõstmise visiitideks konventsiooni rakendamise eest vastutavate ELi liikmesriikide ametivõimude juurde. |
| --- | --- |

d)

finantstoetused oluliste siseriiklike sidusrühmade väljaõppe ja teadlikkuse tõstmise visiitideks konventsiooni rakendamise eest vastutavate ELi liikmesriikide ametivõimude juurde.

Käesolev projekt võimaldab luua partnerlussuhted ELi liikmesriikide ja abisaavate riikide vahel, et tagada ELi ülemaailmset kohaldamist käsitlevate jõupingutuste jätkuvus ja pakkuda abisaavatele riikidele pidevat toetuspunkti konventsiooni ratifitseerimise või sellega ühinemise protsessi vältel. Osalevad ELi liikmesriigid võivad vabatahtlikult kas üksikult või rühmades toetada valitud abisaajaid ratifitseerimis- või ühinemisprotsessi vältel.

3.2.   Projekt 2: Osalisriikide abistamine konventsiooni siseriiklikul rakendamisel

Projekti eesmärk

Tagada, et osalisriigid täidavad oma konventsioonist tulenevaid kohustusi siseriiklike õigusaktide ja haldusmeetmete abil ning jõustavad neid tõhusalt, võttes arvesse kuuenda läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti, osalisriikide asjaomastel kohtumistel saavutatud ühist arusaama ning ekspertide ja osalisriikide kohtumisel toimunud arutelude põhjal koostatud kokkuvõtet.

Projekti tulemused

| a) | Asjakohaste seadusandlike või haldusmeetmete, sealhulgas kriminaalõiguse sätete vastuvõtmine, mis hõlmavad täies ulatuses konventsioonis sätestatud keelde ja ennetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

Asjakohaste seadusandlike või haldusmeetmete, sealhulgas kriminaalõiguse sätete vastuvõtmine, mis hõlmavad täies ulatuses konventsioonis sätestatud keelde ja ennetavaid meetmeid;

| b) | tõhus rakendamine ja jõustamine konventsiooni rikkumiste ennetamiseks ja nende toimepanemise eest karistamiseks; |
| --- | --- |

b)

tõhus rakendamine ja jõustamine konventsiooni rikkumiste ennetamiseks ja nende toimepanemise eest karistamiseks;

| c) | kõigi konventsiooni protsessiga seotud sidusrühmade, sealhulgas erasektori koostöö parem koordineerimine ja võrgustikutöö, et edendada tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

c)

kõigi konventsiooni protsessiga seotud sidusrühmade, sealhulgas erasektori koostöö parem koordineerimine ja võrgustikutöö, et edendada tõhusat rakendamist.

Projekti kirjeldus

Tuginedes positiivsele koostöökogemusele õigusabi valdkonnas seoses konventsiooni rakendamisega Peruus ja Nigeerias, jätkab EL õigusabi andmist maksimaalselt seitsmele huvitatud osalisriigile.

Rakendusüksusel palutakse teavitada osalisriike kättesaadavast ülemaailmse kohaldamise edendamiseks antavast ELi abist, mis võib olla järgmises vormis:

| a) | õigusnõustamine ja -abi seoses konventsioonis sätestatud või ühise arusaama tulemusel kokku lepitud keeldude ja ennetavate meetmete rakendamiseks vajalike seadusandlike ja haldusmeetmete väljatöötamisega; |
| --- | --- |

a)

õigusnõustamine ja -abi seoses konventsioonis sätestatud või ühise arusaama tulemusel kokku lepitud keeldude ja ennetavate meetmete rakendamiseks vajalike seadusandlike ja haldusmeetmete väljatöötamisega;

| b) | konventsiooni siseriikliku rakendamise ja siseriiklike meetmete jõustamise alased õpikojad teadlikkuse tõstmiseks, mille adressaat võib olla:






  — | otsuseid langetavad ametivõimud ja siseriiklikud seadusandjad, et hõlbustada poliitilise konsensuse saavutamist kõnealusel teemal; |
| --- | --- | --- |

b)

konventsiooni siseriikliku rakendamise ja siseriiklike meetmete jõustamise alased õpikojad teadlikkuse tõstmiseks, mille adressaat võib olla:

—

otsuseid langetavad ametivõimud ja siseriiklikud seadusandjad, et hõlbustada poliitilise konsensuse saavutamist kõnealusel teemal;

| — | konventsiooni rakendamisega seotud valitsussektori sidusrühmad, et luua võrgustikke ja määrata teabekeskusi/pädevaid siseriiklike asutusi; |
| --- | --- |

—

konventsiooni rakendamisega seotud valitsussektori sidusrühmad, et luua võrgustikke ja määrata teabekeskusi/pädevaid siseriiklike asutusi;

| — | tööstussektor, ülikoolid ja uurimisasutused ning valitsusvälised organisatsioonid, et luua avaliku- ja erasektori partnerlussuhteid. |
| --- | --- |

—

tööstussektor, ülikoolid ja uurimisasutused ning valitsusvälised organisatsioonid, et luua avaliku- ja erasektori partnerlussuhteid.

Tugevalt eelistatakse kahepoolseid projekte, mis keskenduvad õigusaktide koostamisele.

3.3.   Projekt 3: Konventsiooni osalisriikide poolt usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste regulaarse esitamise edendamine

Projekti eesmärk

Edendada ja tõsta usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste regulaarset esitamist osalisriikide poolt, ärgitades ja hõlbustades iga-aastast vajalike andmete ettevalmistamist, kogumist ja edastamist, sealhulgas aidates kaasa usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise parandamisele ning avaldustega seotud veebilehe turvalisuse tugevdamisele ning pakkudes abi eelkõige teabekeskustele.

Projekti tulemused

| a) | Siseriiklike teabekeskuste määramine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamiseks; |
| --- | --- |

a)

Siseriiklike teabekeskuste määramine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamiseks;

| b) | siseriiklike mehhanismide loomine või tugevdamine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevates avaldustes nõutava teabe ettevalmistamiseks ja kogumiseks; |
| --- | --- |

b)

siseriiklike mehhanismide loomine või tugevdamine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevates avaldustes nõutava teabe ettevalmistamiseks ja kogumiseks;

| c) | siseriiklike teabekeskuste poolt regulaarne usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamine rakendusüksusele; |
| --- | --- |

c)

siseriiklike teabekeskuste poolt regulaarne usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamine rakendusüksusele;

| d) | usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehniliste aspektide ning usaldust suurendavate meetmetega seotud veebilehe turvalisuse ja haldamise parandamine. |
| --- | --- |

d)

usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehniliste aspektide ning usaldust suurendavate meetmetega seotud veebilehe turvalisuse ja haldamise parandamine.

Projekti kirjeldus

Kuuendal läbivaatamiskonverentsil tunnustati pakilist vajadust suurendada usaldust suurendavaid meetmeid kasutavate osalisriikide arvu. Konverentsil tunnustati samuti, et mõnedel osalisriikidel on olnud tehnilisi raskusi täielike ja õigeaegsete avalduste esitamisega. Et suurendada osalisriikide osalust usaldust suurendavate meetmete protsessis, pakub EL osalisriikidele abi kolme tüüpi tegevuste kaudu:

| a) | Töötatakse välja põhjalikud materjalid, mis käsitlevad usaldust suurendavaid meetmeid puudutavate andmete siseriikliku ettevalmistamise ja koondamise metoodikat, sealhulgas brošüür ja ajakava usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamiseks, et anda näiteid hea tava kohta, tunnustades samas erinevusi eri riikide menetlustes. Materjalides kirjeldatakse ka rakendusüksuse poolt selleks otstarbeks kättesaadavaks tehtud vahendeid ja teavet ning võetakse arvesse sarnaseid teiste institutsioonide ja osalisriikide algatusi. Brošüür avaldatakse kõikides ÜRO ametlikes keeltes.
  Brošüüri väljatöötamise üldkoordinaator on ÜRO desarmeerimisbüroo. Brošüüri arutamiseks ja viimistlemiseks võib kokku kutsuda selle koostamisega seotud ELi eksperdid. Brošüüri levitatakse osalisriikides. |
| --- | --- |

a)

Töötatakse välja põhjalikud materjalid, mis käsitlevad usaldust suurendavaid meetmeid puudutavate andmete siseriikliku ettevalmistamise ja koondamise metoodikat, sealhulgas brošüür ja ajakava usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamiseks, et anda näiteid hea tava kohta, tunnustades samas erinevusi eri riikide menetlustes. Materjalides kirjeldatakse ka rakendusüksuse poolt selleks otstarbeks kättesaadavaks tehtud vahendeid ja teavet ning võetakse arvesse sarnaseid teiste institutsioonide ja osalisriikide algatusi. Brošüür avaldatakse kõikides ÜRO ametlikes keeltes.

Brošüüri väljatöötamise üldkoordinaator on ÜRO desarmeerimisbüroo. Brošüüri arutamiseks ja viimistlemiseks võib kokku kutsuda selle koostamisega seotud ELi eksperdid. Brošüüri levitatakse osalisriikides.

| b) | Toetuse andmine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamise ettevalmistamise eest vastutavate siseriiklike teabekeskuste loomiseks ja toimimiseks, sealhulgas riigisisene abi esimeste usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste ettevalmistamiseks maksimaalselt seitsmele osalisriigile. Eelistatakse märkimisväärse bioteaduste taseme või kõrge endeemiliste haiguste esinemissagedusega riike.
  Rakendusüksusel palutakse teavitada osalisriike kättesaadavast ELi abist usaldust suurendavate meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

Toetuse andmine usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste esitamise ettevalmistamise eest vastutavate siseriiklike teabekeskuste loomiseks ja toimimiseks, sealhulgas riigisisene abi esimeste usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste ettevalmistamiseks maksimaalselt seitsmele osalisriigile. Eelistatakse märkimisväärse bioteaduste taseme või kõrge endeemiliste haiguste esinemissagedusega riike.

Rakendusüksusel palutakse teavitada osalisriike kättesaadavast ELi abist usaldust suurendavate meetmete valdkonnas.

| c) | Kahe õpikoja korraldamine olemasolevate ja vastmääratud usaldust suurendavate meetmete teabekeskuste osalusel ekspertide või osalisriikide kohtumiste ajal, et jagada usaldust suurendavate meetmete protsessis ja andmete kogumisel saadud kogemusi ning ärgitada kõiki osalisriike teabekeskust määrama.
  Õpikodade kutsetes täpsustatakse, et õpikojad on osa ELi algatusest. Rakendusüksus teavitab osalisriike, et igal konverentsil katab EL vajaduse korral maksimaalselt kümne sellise osaleja kulud, kes esindavad ELi mittekuuluvaid osalisriike, kes on hiljuti määranud teabekeskuse. Märkimisväärse bioteaduste taseme või kõrge endeemiliste haiguste esinemissagedusega riike eelistatakse võimalikul rahastamisel juhtumipõhiselt. |
| --- | --- |

c)

Kahe õpikoja korraldamine olemasolevate ja vastmääratud usaldust suurendavate meetmete teabekeskuste osalusel ekspertide või osalisriikide kohtumiste ajal, et jagada usaldust suurendavate meetmete protsessis ja andmete kogumisel saadud kogemusi ning ärgitada kõiki osalisriike teabekeskust määrama.

Õpikodade kutsetes täpsustatakse, et õpikojad on osa ELi algatusest. Rakendusüksus teavitab osalisriike, et igal konverentsil katab EL vajaduse korral maksimaalselt kümne sellise osaleja kulud, kes esindavad ELi mittekuuluvaid osalisriike, kes on hiljuti määranud teabekeskuse. Märkimisväärse bioteaduste taseme või kõrge endeemiliste haiguste esinemissagedusega riike eelistatakse võimalikul rahastamisel juhtumipõhiselt.

| d) | Rahaline toetus ÜRO desarmeerimisbüroole, et hõlbustada olemasoleva turvalise usaldust suurendavate meetmete veebilehe edasist täiustamist ja haldamist ning parandada olemasolevate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehnilisi aspekte kooskõlas kuuendal läbivaatamiskonverentsil vastuvõetud osalisriikide otsusega. |
| --- | --- |

d)

Rahaline toetus ÜRO desarmeerimisbüroole, et hõlbustada olemasoleva turvalise usaldust suurendavate meetmete veebilehe edasist täiustamist ja haldamist ning parandada olemasolevate usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevate avalduste elektroonilise esitamise tehnilisi aspekte kooskõlas kuuendal läbivaatamiskonverentsil vastuvõetud osalisriikide otsusega.

3.4.   Projekt 4: Konventsiooni istungitevahelise protsessi toetamine

Projekti eesmärk

Toetada konventsiooni istungitevahelist protsessi, eelkõige 2008. ja 2009. aasta istungitevaheliste teemade arutelu ELi siseselt ja väljaspool ELi, et soodustada konkreetsete meetmete vastuvõtmist.

Projekti tulemused

| a) | Arutelu käivitamine erasektori ja avaliku sektori vahel ELis bioteaduste ja biotehnoloogia uuringute edusammudega seotud väljakutsete ning asjakohaste meetmete üle, mis tuleks riiklikul, piirkondlikul või ülemaailmsel tasandil nende väljakutsetega tegelemiseks vastu võtta, ning eelkõige seoses teadustegevuse jälgimisega, hariduse, teadlikkuse tõstmise ning käitumiskoodeksi väljatöötamisega bioteaduste ja biotehnoloogilise tööstuse jaoks, samuti arutelude õhutamine rahvusvahelise koostöö ja abi tugevdamise üle haiguste seire, avastamise ja diagnostika valdkonnas, et teha kindlaks konkreetsed abivajadused; |
| --- | --- |

a)

Arutelu käivitamine erasektori ja avaliku sektori vahel ELis bioteaduste ja biotehnoloogia uuringute edusammudega seotud väljakutsete ning asjakohaste meetmete üle, mis tuleks riiklikul, piirkondlikul või ülemaailmsel tasandil nende väljakutsetega tegelemiseks vastu võtta, ning eelkõige seoses teadustegevuse jälgimisega, hariduse, teadlikkuse tõstmise ning käitumiskoodeksi väljatöötamisega bioteaduste ja biotehnoloogilise tööstuse jaoks, samuti arutelude õhutamine rahvusvahelise koostöö ja abi tugevdamise üle haiguste seire, avastamise ja diagnostika valdkonnas, et teha kindlaks konkreetsed abivajadused;

| b) | istungitevahelistel kohtumistel aruande esitamine arutelude käigus tehtud tähelepanekute ja antud soovituste kohta ELi kontekstis; |
| --- | --- |

b)

istungitevahelistel kohtumistel aruande esitamine arutelude käigus tehtud tähelepanekute ja antud soovituste kohta ELi kontekstis;

| c) | istungitevahelistel teemadel arutelu hõlbustamine maailma eri piirkondades, eelkõige piirkondades, mis ei ole istungitevahelistel kohtumistel piisavalt esindatud. |
| --- | --- |

c)

istungitevahelistel teemadel arutelu hõlbustamine maailma eri piirkondades, eelkõige piirkondades, mis ei ole istungitevahelistel kohtumistel piisavalt esindatud.

Projekti kirjeldus

Käesoleva projekti käigus viiakse ELi tasandil läbi kaks õpikoda, mis koondavad valitsussektori, tööstuse, ülikoolide ja uurimisasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, et võimaldada kogemuste- ja mõttevahetust 2008. ja 2009. aasta istungitevahelistel teemadel. Õpikojad leiavad ideaalis aset enne ekspertide või osalisriikide kohtumisi. Osalisriikidele esitatakse õpikodasid käsitlev aruanne.

Et edendada ülemaailmset mõttevahetust neis küsimustes, rahastatakse kaht tüüpi tegevusi:

| a) | maksimaalselt seitsme ELi mittekuuluva, eelkõige mitteühinemisliikumisse kuuluva riigi esindaja osalemine igas ELi piirkondlikus õpikojas; |
| --- | --- |

a)

maksimaalselt seitsme ELi mittekuuluva, eelkõige mitteühinemisliikumisse kuuluva riigi esindaja osalemine igas ELi piirkondlikus õpikojas;

| b) | maksimaalselt nelja siseriikliku õpikoja korraldamine 2008. ja 2009. aasta istungitevaheliste teemade arutamiseks maailma eri piirkondades. Eeldatakse, et ELi piirkondlikes õpikodades osalenud ELi mittekuuluvad osalisriigid võivad soovida korraldada samalaadseid siseriiklikke õpikodasid oma vastavates riikides ning taotlevad selleks ELi abi. |
| --- | --- |

b)

maksimaalselt nelja siseriikliku õpikoja korraldamine 2008. ja 2009. aasta istungitevaheliste teemade arutamiseks maailma eri piirkondades. Eeldatakse, et ELi piirkondlikes õpikodades osalenud ELi mittekuuluvad osalisriigid võivad soovida korraldada samalaadseid siseriiklikke õpikodasid oma vastavates riikides ning taotlevad selleks ELi abi.

4.   Menetlusaspektid, koordineerimine ja juhtkomitee

Põhimõtteliselt tuleb kõik kolmandate riikide abi- ja koostöötaotlused käesoleva ühismeetme raames adresseerida eesistujariiki abistavale peasekretärile/kõrgele esindajale ning ÜRO desarmeerimisbüroole. ÜRO desarmeerimisbüroo vaatab kõnealused taotlused vastavalt vajadusele läbi ja hindab neid ning annab soovitused juhtkomiteele. Juhtkomitee vaatab läbi abitaotlused ning tegevuskavad ja nende rakendamise. Juhtkomitee esitab abisaavate riikide lõpliku loetelu, mille kinnitab eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, konsulteerides nõukogu pädeva töörühmaga.

Juhtkomitee moodustavad eesistujariigi esindaja, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning samuti järgmise eesistujariigi ja ÜRO desarmeerimisbüroo esindaja. Komisjon on töösse täiel määral kaasatud. Juhtkomitee vaatab ühismeetme rakendamise regulaarselt vähemalt iga kuue kuu järel läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi suhtlusvahendeid.

Et tagada abisaavate riikide tugev vastutus ELi algatatud tegevuste eest ning tegevuste jätkusuutlikkus, on võimaluse ja vajaduse korral kavandatud paluda valitud abisaajatel koostada tegevuskavad, milles täpsustatakse muu hulgas rahastatavate (sealhulgas siseriiklikest ressurssidest rahastatavate) tegevuste läbiviimise ajakava, projekti ulatuse ja kestuse üksikasjad, peamised sidusrühmad. ÜRO desarmeerimisbüroo või vastavalt vajadusele liikmesriigid on seotud tegevuskavade ettevalmistamisega. Projekte rakendatakse tegevuskavade kohaselt.

5.   Aruandlus ja hindamine

ÜRO desarmeerimisbüroo esitab eesistujariigile, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, regulaarselt iga kahe kuu järel eduaruandeid projektide rakendamise kohta. Aruanne edastatakse asjaomasele nõukogu töörühmale edusammude hindamiseks ning projektide üldiseks hindamiseks ja võimalike järelmeetmete kavandamiseks.

Alati, kui see on võimalik, teavitatakse osalisriike käesoleva ühismeetme rakendamisest.

6.   Teabehalduse ja koostöö juhtimise süsteem

Säilitatakse ühismeetme 2006/184/ÜVJP alusel loodud teabehalduse ja koostöö juhtimise süsteem ja seda kasutatakse vastavalt vajadusele teabevahetuseks, dokumentide koostamiseks ja muuks suhtluseks ELi ekspertide, ÜRO desarmeerimisbüroo ja kolmandate riikide vahel ning vajalike abivisiitide ettevalmistamiseks.

7.   ELi ekspertide osalemine

Käesoleva ühismeetme edukaks rakendamiseks on vajalik ELi ekspertide aktiivne kaasatus. Nende kulud, mis on seotud projektide rakendamisega, kaetakse käesolevast ühismeetmest. ÜRO desarmeerimisbürood ärgitatakse kasutama olemasolevat ELi õigusabiekspertide loetelu ning töötama vastavalt vajadusele välja samasugused vahendid usaldust suurendavate meetmete ja teiste rakendusaspektide jaoks.

Eeldatakse, et kavandatud abivisiitide puhul (sh õigusabi, usaldust suurendavaid meetmeid käsitlev abi) peetakse tavapäraseks praktikaks maksimaalselt kolmest eksperdist koosneva rühma maksimaalselt viie päeva pikkust visiiti.

8.   Kestus

Käesoleva ühismeetme rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

9.   Abisaajad

Ülemaailmse kohaldamisega seotud tegevusteks saavad abi riigid, kes ei ole konventsiooni osalisriigid (nii allakirjutanud kui mitteallakirjutanud riigid).

Usaldust suurendavate meetmetega seotud tegevuste rakendamiseks saavad abi osalisriigid.

Istungitevahelise protsessiga seotud tegevusteks saavad abi liikmesriikide ja teiste osalisriikide esindajad ning erasektori, ülikoolide ja uurimisasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad.

10.   Kolmandate osapoolte esindajad

Piirkondliku vastutuse ja projektide jätkusuutlikkuse edendamiseks võib käesolevast ühismeetmest rahastada ELi mittekuuluvate riikide ekspertide, sealhulgas piirkondlike ja teiste asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide ekspertide osalemist. Osalisriikide kohtumiste eesistuja ning rakendusüksuse töötajate osalemist võib rahastada juhtumipõhiselt.

11.   Rakendusüksus

Käesoleva ühismeetme tehniline rakendamine usaldatakse Genfis asuvale ÜRO desarmeerimisbüroole, mis täidab oma ülesannet eesistujariiki abistava peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all.

Oma tegevuste läbiviimisel teeb ÜRO desarmeerimisbüroo koostööd eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning liikmesriikide ja vastavalt vajadusele teiste osalisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

12.   Rakendusüksus – personaliküsimused

Arvestades käesolevas ühismeetmes ÜRO desarmeerimisbüroole kavandatud tegevuste eelarvevälist iseloomu, on kavandatud projektide rakendamiseks vaja täiendavat personali.

---

Parandused

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/37

---

Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (kodifitseeritud versioon)) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 114, 26. aprill 2008
  )

| 1. | Leheküljel 29 I lisa vormi lahtris 15






  asendatakse | „Kirjeldus vastavalt koondnornenklatuurile (CN)” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | „Kirjeldus vastavalt koondnomenklatuurile (CN)” |

1.

Leheküljel 29 I lisa vormi lahtris 15

asendatakse

„Kirjeldus vastavalt koondnornenklatuurile (CN)”

järgmisega:

„Kirjeldus vastavalt koondnomenklatuurile (CN)”

joonealune märkus 1

| asendatakse | „(1) | Netomass või mõni muu suunus.” |
| --- | --- | --- |

asendatakse

„(1)

Netomass või mõni muu suunus.”

järgmisega:

| „(1) | Netomass või mõni muu suurus.” |
| --- | --- |

„(1)

Netomass või mõni muu suurus.”

| 2. | Leheküljel 30 I lisa vormi pealkiri






  asendatakse | „EUROOPA ÜHENDUS – EKSPORDIUTSENTS VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAAT AGREX” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | „EUROOPA ÜHENDUS – EKSPORDILITSENTS VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAAT AGREX” |

2.

Leheküljel 30 I lisa vormi pealkiri

asendatakse

„EUROOPA ÜHENDUS – EKSPORDIUTSENTS VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAAT AGREX”

järgmisega:

„EUROOPA ÜHENDUS – EKSPORDILITSENTS VÕI EELKINNITUSSERTIFIKAAT AGREX”

vormi lahtris 13

| asendatakse | „IMPORDITAV TOODE” |
| --- | --- |
| järgmisega: | „EKSPORDITAV TOODE” |

asendatakse

„IMPORDITAV TOODE”

järgmisega:

„EKSPORDITAV TOODE”

vormi lahtris 23

| asendatakse | „Pädeva amotiisiku allkiri ja asutuse tempel:” |
| --- | --- |
| järgmisega: | „Pädeva ametiisiku allkiri ja asutuse tempel:” |

asendatakse

„Pädeva amotiisiku allkiri ja asutuse tempel:”

järgmisega:

„Pädeva ametiisiku allkiri ja asutuse tempel:”

| 3. | Leheküljel 32 I lisa vormi lahtris 13






  asendatakse | „IMPORDITAV TOODE” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | „EKSPORDITAV TOODE” |

3.

Leheküljel 32 I lisa vormi lahtris 13

asendatakse

„IMPORDITAV TOODE”

järgmisega:

„EKSPORDITAV TOODE”

joonealune märkus 1

| asendatakse | „(1) | Täidetakse juhui, kui lahtris 23 puudub allkiri ja tempel.” |
| --- | --- | --- |

asendatakse

„(1)

Täidetakse juhui, kui lahtris 23 puudub allkiri ja tempel.”

järgmisega:

| „(1) | Täidetakse juhul, kui lahtris 23 puudub allkiri ja tempel.” |
| --- | --- |

„(1)

Täidetakse juhul, kui lahtris 23 puudub allkiri ja tempel.”

| 4. | Leheküljel 33 vormi lahtris 15 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 33 vormi lahtris 15

asendatakse

„Kirjeldus vastavalt koondnomenklaluunle (CN)”

järgmisega:

„Kirjeldus vastavalt koondnomenklatuurile (CN)”

---

13.11.2008

| 13.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 302/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 302/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---