# Az Európai Unió L 322/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 322 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. december 2. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 322

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. december 2.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1187/2008/EK rendelete (2008. november 27.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1188/2008/EK rendelete (2008. december 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 1189/2008/EK rendelete (2008. november 25.) a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Szerbiából, Koszovóból és Montenegróból származó baby beef-termékekre vonatkozóan 2009. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról | 11 |
| | * | A Bizottság 1190/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 101. alkalommal történő módosításáról | 25 |
| | | A Bizottság 1191/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról | 27 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1187/2008/EK rendelete (2008. november 27.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

A Bizottság 1188/2008/EK rendelete (2008. december 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

*

A Bizottság 1189/2008/EK rendelete (2008. november 25.) a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Szerbiából, Koszovóból és Montenegróból származó baby beef-termékekre vonatkozóan 2009. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

11

*

A Bizottság 1190/2008/EK rendelete (2008. november 28.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 101. alkalommal történő módosításáról

25

A Bizottság 1191/2008/EK rendelete (2008. december 1.) a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról

27

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2008/896/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. november 20.) a 2006/88/EK tanácsi irányelvben előírt kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerekre vonatkozó iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2008) 6787. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2008/897/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. november 28.) a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2008) 7415. számú dokumentummal történt) | 39 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2008/896/EK

*

A Bizottság határozata (2008. november 20.) a 2006/88/EK tanácsi irányelvben előírt kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerekre vonatkozó iránymutatásokról
  (az értesítés a C(2008) 6787. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 6787. számú dokumentummal történt)

1

30

2008/897/EK

*

A Bizottság határozata (2008. november 28.) a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2008) 7415. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2008) 7415. számú dokumentummal történt)

39

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2008/898/KKBP együttes fellépése (2008. december 1.) az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 50 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2008/898/KKBP együttes fellépése (2008. december 1.) az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/1

---

A TANÁCS 1187/2008/EK RENDELETE

(2008. november 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | A Bizottság a 492/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 492/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

1.2.   Az eljárás további menete

| (2) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. |
| --- | --- |

(2)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

| (3) | A Bizottság a közösségi érdekek számbavételével folytatta a vizsgálatot és elvégezte a közösségi felhasználók és beszállítók által az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően rendelkezésre bocsátott információk elemzését. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a közösségi érdekek számbavételével folytatta a vizsgálatot és elvégezte a közösségi felhasználók és beszállítók által az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetését követően rendelkezésre bocsátott információk elemzését.

| (4) | Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(4)

Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

| (5) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(5)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (6) | Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 áprilisától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte. |
| --- | --- |

(6)

Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata a 2006. július 1-jétől2007. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 áprilisától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)–(14) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)–(14) preambulumbekezdését megerősítik.

3.   DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (8) | Az alaprendeletnek az egyik kínai népköztársasági exportáló gyártóval szembeni alkalmazására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(8)

Az alaprendeletnek az egyik kínai népköztársasági exportáló gyártóval szembeni alkalmazására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdését megerősítik.

3.2.   Piacgazdasági elbánás

| (9) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két kínai exportáló gyártó, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, vitatta az ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(9)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a két kínai exportáló gyártó, amelyek nem részesültek piacgazdasági elbánásban, vitatta az ideiglenes megállapításokat.

| (10) | Az első vállalat azt állította, hogy véleménye szerint a Nemzetközi Számviteli Standard (IAS) csupán összevont éves beszámoló elkészítését írja elő, és nem követeli meg az összevont éves beszámoló IAS-nek megfelelő könyvvizsgálatát. |
| --- | --- |

(10)

Az első vállalat azt állította, hogy véleménye szerint a Nemzetközi Számviteli Standard (IAS) csupán összevont éves beszámoló elkészítését írja elő, és nem követeli meg az összevont éves beszámoló IAS-nek megfelelő könyvvizsgálatát.

| (11) | Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez a vállalat többszöri kérés ellenére sem bocsátotta rendelkezésre a vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatást és a könyvvizsgálói jelentést sem, sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelem nyomtatványának benyújtásakor, sem a Kínai Népköztársaságban tett helyszíni látogatás alkalmával. Az IAS megállapítja és részletesen kifejti a nemzetközileg elfogadott számviteli elveket, továbbá iránymutatást nyújt alkalmazásukra vonatkozóan. A számviteli nyilvántartás IAS-szel összhangban álló könyvvizsgálatának elvégzése azt jelenti, hogy a könyvvizsgálat igazolja, hogy a számviteli nyilvántartást az IAS szerint készítették el és mutatták be, és hogy az megfelel az abban foglalt elveknek. Ezen elvek megsértése esetén a könyvvizsgálói jelentésnek említést kell tennie a megfelelés elmulasztásának hatásáról és azokról az okokról, amelyek miatt nem alkalmazták az IAS elveit. Mindenekelőtt a 27. IAS határozza meg világosan azokat a körülményeket, amelyek között a vállalkozásoknak összevont éves beszámolót kell készíteniük és bemutatniuk. A vállalat nem vitatja, hogy vonatkoztak rá ezek a körülmények a piacgazdasági elbánás vizsgálatakor. |
| --- | --- |

(11)

Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez a vállalat többszöri kérés ellenére sem bocsátotta rendelkezésre a vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatást és a könyvvizsgálói jelentést sem, sem a piacgazdasági elbánás iránti kérelem nyomtatványának benyújtásakor, sem a Kínai Népköztársaságban tett helyszíni látogatás alkalmával. Az IAS megállapítja és részletesen kifejti a nemzetközileg elfogadott számviteli elveket, továbbá iránymutatást nyújt alkalmazásukra vonatkozóan. A számviteli nyilvántartás IAS-szel összhangban álló könyvvizsgálatának elvégzése azt jelenti, hogy a könyvvizsgálat igazolja, hogy a számviteli nyilvántartást az IAS szerint készítették el és mutatták be, és hogy az megfelel az abban foglalt elveknek. Ezen elvek megsértése esetén a könyvvizsgálói jelentésnek említést kell tennie a megfelelés elmulasztásának hatásáról és azokról az okokról, amelyek miatt nem alkalmazták az IAS elveit. Mindenekelőtt a 27. IAS határozza meg világosan azokat a körülményeket, amelyek között a vállalkozásoknak összevont éves beszámolót kell készíteniük és bemutatniuk. A vállalat nem vitatja, hogy vonatkoztak rá ezek a körülmények a piacgazdasági elbánás vizsgálatakor.

| (12) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése világosan úgy rendelkezik, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalkozásoknak egyetlen könyvelést kell vezetniük, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. Ennek alapján egyértelműnek tűnik, hogy a könyvelést nemcsak elkészíteni, hanem könyvvizsgálat alá vetni is az IAS-nek megfelelően kell. Az IAS-nek megfelelő könyvvizsgálat hiányában a Bizottságnak nem áll módjában megállapítani, hogy a könyvelés az IAS-szel összhangban készült-e. Pusztán ezen az alapon nem dönthető el, hogy a második kritérium teljesült-e. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése világosan úgy rendelkezik, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalkozásoknak egyetlen könyvelést kell vezetniük, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. Ennek alapján egyértelműnek tűnik, hogy a könyvelést nemcsak elkészíteni, hanem könyvvizsgálat alá vetni is az IAS-nek megfelelően kell. Az IAS-nek megfelelő könyvvizsgálat hiányában a Bizottságnak nem áll módjában megállapítani, hogy a könyvelés az IAS-szel összhangban készült-e. Pusztán ezen az alapon nem dönthető el, hogy a második kritérium teljesült-e.

| (13) | Ugyanez az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy szerinte a bevételek és kiadások egymással szembeni beszámítása nem volt jelentős, és a közzététel elmulasztása nem befolyásolhatta a felhasználóknak a pénzügyi kimutatás alapján hozott gazdasági döntését. Az IAS elveit ezért nem sértették meg. |
| --- | --- |

(13)

Ugyanez az exportáló gyártó azzal érvelt, hogy szerinte a bevételek és kiadások egymással szembeni beszámítása nem volt jelentős, és a közzététel elmulasztása nem befolyásolhatta a felhasználóknak a pénzügyi kimutatás alapján hozott gazdasági döntését. Az IAS elveit ezért nem sértették meg.

| (14) | Ez az érvelés azonban ellentétes az első állítással, miszerint a könyvelést az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, annak alapján történő könyvvizsgálata viszont nem szükséges. Ha ez volna a helyzet, maguk a vállalkozások, nem pedig a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, arra jogosult és független könyvvizsgálók értékelnék, hogy megengedett-e beszámítás alkalmazása vagy sem abban az esetben, ha a bevételek és kiadások nem jelentősek, ha az ilyen beszámítás nem befolyásolhatja a felhasználók gazdasági döntéseit, és ha a beszámítás megnehezíti a felhasználók számára a végrehajtott műveletek megértését. |
| --- | --- |

(14)

Ez az érvelés azonban ellentétes az első állítással, miszerint a könyvelést az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, annak alapján történő könyvvizsgálata viszont nem szükséges. Ha ez volna a helyzet, maguk a vállalkozások, nem pedig a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, arra jogosult és független könyvvizsgálók értékelnék, hogy megengedett-e beszámítás alkalmazása vagy sem abban az esetben, ha a bevételek és kiadások nem jelentősek, ha az ilyen beszámítás nem befolyásolhatja a felhasználók gazdasági döntéseit, és ha a beszámítás megnehezíti a felhasználók számára a végrehajtott műveletek megértését.

| (15) | Emellett, míg el kell fogadnunk, hogy a „jelentős” fogalma széles teret enged az értelmezésnek, az IAS 130. bekezdése előírja, hogy egy tétel, amely nem kellőképp jelentős ahhoz, hogy a pénzügyi beszámolóban külön kerüljön kimutatásra, mindezek ellenére elég jelentős lehet ahhoz, hogy a kiegészítő mellékletben külön szerepeljen. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy a beszámításról sem a könyvvizsgálói jelentés, sem a vállalat pénzügyi kimutatásának kiegészítő melléklete nem tett említést, megerősítést nyer, hogy a vállalat könyvelését nem az IAS-nek megfelelően ellenőrizték. |
| --- | --- |

(15)

Emellett, míg el kell fogadnunk, hogy a „jelentős” fogalma széles teret enged az értelmezésnek, az IAS 130. bekezdése előírja, hogy egy tétel, amely nem kellőképp jelentős ahhoz, hogy a pénzügyi beszámolóban külön kerüljön kimutatásra, mindezek ellenére elég jelentős lehet ahhoz, hogy a kiegészítő mellékletben külön szerepeljen. Ezért tekintettel arra a tényre, hogy a beszámításról sem a könyvvizsgálói jelentés, sem a vállalat pénzügyi kimutatásának kiegészítő melléklete nem tett említést, megerősítést nyer, hogy a vállalat könyvelését nem az IAS-nek megfelelően ellenőrizték.

| (16) | Emellett a kérdéses beszámítást a Bizottság vizsgálatot végző tisztviselői fedték fel. Csakis egy mélyreható könyvvizsgálat nyújthatott volna bizonyságot arról, hogy ettől az esettől eltekintve a könyvelés elkészítése és annak könyvvizsgálata az IAS-nek megfelelően történt. Ilyen könyvvizsgálat hiányában a Bizottság nem rendelkezik az ahhoz szükséges idővel, és a helyszíni ellenőrző látogatásnak sem ez a célja, hogy ellenőrizze a vállalatok számviteli nyilvántartásait és a könyvelés bemutatását. Ennélfogva a Bizottság azon megállapításai, amelyek arra mutatnak, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalatok nem felelnek meg az alaprendelet azon követelményének, miszerint a számviteli nyilvántartást az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, továbbá biztosítani kell, hogy a könyvelés elkészítése és a könyvvizsgálat azzal összhangban történjen, arra engednek következtetni, hogy a második kritérium nem teljesül. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a kérdéses beszámítást a Bizottság vizsgálatot végző tisztviselői fedték fel. Csakis egy mélyreható könyvvizsgálat nyújthatott volna bizonyságot arról, hogy ettől az esettől eltekintve a könyvelés elkészítése és annak könyvvizsgálata az IAS-nek megfelelően történt. Ilyen könyvvizsgálat hiányában a Bizottság nem rendelkezik az ahhoz szükséges idővel, és a helyszíni ellenőrző látogatásnak sem ez a célja, hogy ellenőrizze a vállalatok számviteli nyilvántartásait és a könyvelés bemutatását. Ennélfogva a Bizottság azon megállapításai, amelyek arra mutatnak, hogy a piacgazdasági elbánást kérő vállalatok nem felelnek meg az alaprendelet azon követelményének, miszerint a számviteli nyilvántartást az IAS-nek megfelelően kell elkészíteni, továbbá biztosítani kell, hogy a könyvelés elkészítése és a könyvvizsgálat azzal összhangban történjen, arra engednek következtetni, hogy a második kritérium nem teljesül.

| (17) | Végül ugyanaz a vállalat nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a negatív működő tőkét a kamatmentes kölcsönnel együtt a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak kell tekinteni, azt inkább az irányítás hatékonyságának jeleként értelmezte. |
| --- | --- |

(17)

Végül ugyanaz a vállalat nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a negatív működő tőkét a kamatmentes kölcsönnel együtt a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásnak kell tekinteni, azt inkább az irányítás hatékonyságának jeleként értelmezte.

| (18) | Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a negatív működő tőkével kapcsolatos megállapítások másodlagos megállapítások voltak, nem pedig azok a fő megállapítások, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a kérelmező nem tett eleget a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Másodszor, a negatív működő tőke önmagában lehet az irányítás hatékonyságának jele, de kizárólag olyan vállalkozás esetében, amely kevés készlettel és csekély követeléssel rendelkezik, ami lényegében csak a szinte kizárólag készpénz alapon működő vállalkozásoknál tapasztalható, mint például az áruházak és az élelmiszer-áruházak. A kérdéses kínai exportáló gyártó helyzetének elemzése azonban ettől teljesen eltérő képet mutatott. A negatív működő tőkét inkább annak jeleként lehet értelmezni, hogy a vállalat esetleg csőd előtt áll vagy súlyos pénzügyi gondokkal küszködik. Ilyen körülmények közepette piacgazdasági feltételek mellett meglehetősen valószínűtlen, hogy nagy összegű „kereskedelmi hitelhez” juthasson pénzügyi költségek nélkül. Ennélfogva a vállalat jelentős kamatmentes kölcsöneit, amelyek összes rövid lejáratú kötelezettségének kiemelkedő hányadát alkották (mely utóbbi összes kötelezettségének 80 %-át tette ki), és amelyek jelentős mértékű negatív működő tőkét eredményeztek, a piacgazdasági viselkedéssel nem összhangban állónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a negatív működő tőkével kapcsolatos megállapítások másodlagos megállapítások voltak, nem pedig azok a fő megállapítások, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a kérelmező nem tett eleget a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Másodszor, a negatív működő tőke önmagában lehet az irányítás hatékonyságának jele, de kizárólag olyan vállalkozás esetében, amely kevés készlettel és csekély követeléssel rendelkezik, ami lényegében csak a szinte kizárólag készpénz alapon működő vállalkozásoknál tapasztalható, mint például az áruházak és az élelmiszer-áruházak. A kérdéses kínai exportáló gyártó helyzetének elemzése azonban ettől teljesen eltérő képet mutatott. A negatív működő tőkét inkább annak jeleként lehet értelmezni, hogy a vállalat esetleg csőd előtt áll vagy súlyos pénzügyi gondokkal küszködik. Ilyen körülmények közepette piacgazdasági feltételek mellett meglehetősen valószínűtlen, hogy nagy összegű „kereskedelmi hitelhez” juthasson pénzügyi költségek nélkül. Ennélfogva a vállalat jelentős kamatmentes kölcsöneit, amelyek összes rövid lejáratú kötelezettségének kiemelkedő hányadát alkották (mely utóbbi összes kötelezettségének 80 %-át tette ki), és amelyek jelentős mértékű negatív működő tőkét eredményeztek, a piacgazdasági viselkedéssel nem összhangban állónak kell tekinteni.

| (19) | A második vállalat esetében nem érkezett újabb észrevétel, amely megváltoztatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt megerősítést nyert, hogy az állami tulajdonú részvényes által a vállalat döntéshozatali folyamatára gyakorolt befolyás aránytalanul nagy, valamint az állam úgy döntött, hogy mindenféle kompenzáció nélkül 50 %-kal csökkenti a földhasználati jogok eddig elismert értékét. Megerősítést nyert az is, hogy a vállalat könyvelésének könyvvizsgálatát nem az IAS-nek megfelelően végezték. |
| --- | --- |

(19)

A második vállalat esetében nem érkezett újabb észrevétel, amely megváltoztatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt megerősítést nyert, hogy az állami tulajdonú részvényes által a vállalat döntéshozatali folyamatára gyakorolt befolyás aránytalanul nagy, valamint az állam úgy döntött, hogy mindenféle kompenzáció nélkül 50 %-kal csökkenti a földhasználati jogok eddig elismert értékét. Megerősítést nyert az is, hogy a vállalat könyvelésének könyvvizsgálatát nem az IAS-nek megfelelően végezték.

| (20) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19)–(26) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(20)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19)–(26) preambulumbekezdéseit megerősítik.

3.3.   Egyéni elbánás

| (21) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a versenyellenes gyakorlatok és az állami beavatkozás az intézkedések megkerülésére ösztönözne, és ezért egyik kínai gyártó sem részesülhet egyéni elbánásban. |
| --- | --- |

(21)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a versenyellenes gyakorlatok és az állami beavatkozás az intézkedések megkerülésére ösztönözne, és ezért egyik kínai gyártó sem részesülhet egyéni elbánásban.

| (22) | A szóban forgó érdekelt fél azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az állítólagos versenyellenes gyakorlatok és az állítólagos állami beavatkozás hogyan tennék lehetővé az intézkedések megkerülését. Emellett a vizsgálatból kiderült, hogy az elméleti állami beavatkozás csak a Kínai Fermentációs Ipari Szövetségen (China Fermentation Industry Association) keresztül lenne lehetséges, amelynek mindkét exportáló gyártó tagja. Viszont a szövetség által hozott határozatok és ajánlások nem kötelező jellegűek. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(22)

A szóban forgó érdekelt fél azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az állítólagos versenyellenes gyakorlatok és az állítólagos állami beavatkozás hogyan tennék lehetővé az intézkedések megkerülését. Emellett a vizsgálatból kiderült, hogy az elméleti állami beavatkozás csak a Kínai Fermentációs Ipari Szövetségen (China Fermentation Industry Association) keresztül lenne lehetséges, amelynek mindkét exportáló gyártó tagja. Viszont a szövetség által hozott határozatok és ajánlások nem kötelező jellegűek. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (23) | Az egyéni elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(23)

Az egyéni elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdéseit megerősítik.

3.4.   Rendes érték

3.4.1.   Analóg ország

| (24) | Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a Bizottság Thaiföldet választotta analóg országként, különösen pedig azt, hogy a választás az Ajinomoto Thailand nevű gyártóra esett, amely kapcsolatban áll a közösségi gyártóval. A kérdéses fél érveit és megjegyzéseit azonban az észrevételek megtételére kitűzött határidőn (3) túl, mi több, azokat mindenféle alátámasztó bizonyíték nélkül nyújtotta be. Ezért ezek az észrevételek nem voltak figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

(24)

Az egyik érdekelt fél kifogásolta, hogy a Bizottság Thaiföldet választotta analóg országként, különösen pedig azt, hogy a választás az Ajinomoto Thailand nevű gyártóra esett, amely kapcsolatban áll a közösségi gyártóval. A kérdéses fél érveit és megjegyzéseit azonban az észrevételek megtételére kitűzött határidőn (3) túl, mi több, azokat mindenféle alátámasztó bizonyíték nélkül nyújtotta be. Ezért ezek az észrevételek nem voltak figyelembe vehetők.

| (25) | Az analóg országra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(34) preambulumbekezdéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(25)

Az analóg országra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(34) preambulumbekezdéseit megerősítik.

3.4.2.   A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer

| (26) | Az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a nyersanyagköltségekben tapasztalható különbségek figyelembevételéhez kiigazítást kell alkalmazni. A kérdéses exportáló gyártó elsősorban azt feltételezte, hogy a melaszból előállított nátrium-glutamát, az analóg országhoz hasonlóan, költségesebb, mint a kukorica- vagy a rizskeményítőből előállított nátrium-glutamát. |
| --- | --- |

(26)

Az egyik kínai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy a nyersanyagköltségekben tapasztalható különbségek figyelembevételéhez kiigazítást kell alkalmazni. A kérdéses exportáló gyártó elsősorban azt feltételezte, hogy a melaszból előállított nátrium-glutamát, az analóg országhoz hasonlóan, költségesebb, mint a kukorica- vagy a rizskeményítőből előállított nátrium-glutamát.

| (27) | Azonban úgy tűnt, hogy a kínai exportáló gyártó meglehetősen eltúlozta a felhasznált melasz és az abból előállított nátrium-glutamát arányát ahhoz képest, amit az analóg országban együttműködő gyártónál megállapítottak és ellenőriztek. Ennek megfelelően azt az állítást, hogy az analóg országban költségesebb a nátrium-glutamát előállítása, el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(27)

Azonban úgy tűnt, hogy a kínai exportáló gyártó meglehetősen eltúlozta a felhasznált melasz és az abból előállított nátrium-glutamát arányát ahhoz képest, amit az analóg országban együttműködő gyártónál megállapítottak és ellenőriztek. Ennek megfelelően azt az állítást, hogy az analóg országban költségesebb a nátrium-glutamát előállítása, el kellett utasítani.

| (28) | A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(28)

A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdését megerősítik.

3.5.   Exportár

| (29) | Az exportárra vonatkozó olyan észrevételek hiányában, amelyek az ideiglenes megállapításokat megváltoztathatnák, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(29)

Az exportárra vonatkozó olyan észrevételek hiányában, amelyek az ideiglenes megállapításokat megváltoztathatnák, az ideiglenes rendelet (36) és (37) preambulumbekezdését megerősítik.

3.6.   Összehasonlítás

| (30) | Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (38) és (39) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(30)

Az összehasonlításra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (38) és (39) preambulumbekezdését megerősítik.

3.7.   Dömpingkülönbözet

| (31) | Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett terméknek megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése meghatározza. |
| --- | --- |

(31)

Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett terméknek megfelelő terméktípus exportárának súlyozott átlagával, ahogy azt az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése meghatározza.

| (32) | Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, százalékában kifejezve a következő:






  — | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %, |
| --- | --- | --- |

(32)

Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, százalékában kifejezve a következő:

—

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,

| — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
  és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %. |
| --- | --- |

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,

és Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.

| (33) | Az országos dömpingkülönbözet megállapításának alapját, amelyet az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése tartalmaz, észrevételek hiányában megerősítik. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, 39,7 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(33)

Az országos dömpingkülönbözet megállapításának alapját, amelyet az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése tartalmaz, észrevételek hiányában megerősítik. A dömping országos szintjét ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-ár, vámfizetés nélkül, 39,7 %-ában állapították meg.

4.   KÁR

4.1.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (34) | A közösségi gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)–(46) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(34)

A közösségi gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)–(46) preambulumbekezdését megerősítik.

4.2.   Közösségi fogyasztás

| (35) | A közösségi fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(35)

A közösségi fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdését megerősítik.

4.3.   A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatal

| (36) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi importőr azt állította, hogy a kínai exportárnak a figyelembe vett időszak alatti ingadozásaival kapcsolatban a Bizottság által tett megállapítások torzultak, mivel naptári év helyett pénzügyi évet alkalmaztak. A figyelembe vett időszak 2004. április 1-jén kezdődött, míg a naptári év használatával az időszak 2004. január 1-jén indult volna. A vállalat által bemutatott adatok szerint a kezdő időpont ilyetén megváltoztatása a kínai exportárak 12 %-os emelkedését mutatta volna a 2004-es naptári év és a vizsgálati időszak között, szemben az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében jelentett csekély mértékű csökkenéssel. Meg kell azonban jegyezni, hogy az importőr által bemutatott adatok annak teljes beszerzési árain alapultak, ami nyilvánvalóan a Közösségbe irányuló kínai behozatalnak csak egy részére terjedt ki. A nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból származó összes behozatalának átlagárára vonatkozó adatok – az Eurostat alapján – vizsgálatát követően kiderült, hogy a vizsgálat szempontjából lényeges kínai árak csupán 0,5 %-kal emelkedtek a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak során, és nem 12 %-kal, mint azt az importőr állította. A figyelembe vett időszakra megállapított ártrend (2 %-os csökkenés) és a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra megállapított ártrend (0,5 %-os emelkedés) közötti különbség nem olyan mértékű, hogy az megváltoztatná az ezen árak által a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatással kapcsolatos következtetéseket. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(36)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi importőr azt állította, hogy a kínai exportárnak a figyelembe vett időszak alatti ingadozásaival kapcsolatban a Bizottság által tett megállapítások torzultak, mivel naptári év helyett pénzügyi évet alkalmaztak. A figyelembe vett időszak 2004. április 1-jén kezdődött, míg a naptári év használatával az időszak 2004. január 1-jén indult volna. A vállalat által bemutatott adatok szerint a kezdő időpont ilyetén megváltoztatása a kínai exportárak 12 %-os emelkedését mutatta volna a 2004-es naptári év és a vizsgálati időszak között, szemben az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében jelentett csekély mértékű csökkenéssel. Meg kell azonban jegyezni, hogy az importőr által bemutatott adatok annak teljes beszerzési árain alapultak, ami nyilvánvalóan a Közösségbe irányuló kínai behozatalnak csak egy részére terjedt ki. A nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból származó összes behozatalának átlagárára vonatkozó adatok – az Eurostat alapján – vizsgálatát követően kiderült, hogy a vizsgálat szempontjából lényeges kínai árak csupán 0,5 %-kal emelkedtek a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszak során, és nem 12 %-kal, mint azt az importőr állította. A figyelembe vett időszakra megállapított ártrend (2 %-os csökkenés) és a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra megállapított ártrend (0,5 %-os emelkedés) közötti különbség nem olyan mértékű, hogy az megváltoztatná az ezen árak által a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatással kapcsolatos következtetéseket. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.

| (37) | A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(52) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(37)

A Kínai Népköztársaságból a Közösségbe érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(52) preambulumbekezdését megerősítik.

4.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (38) | Egyes érdekelt felek megkérdőjelezték a kármutatók alakulásának elemzését. Azt állították, hogy a naptári év helyett a panaszos pénzügyi évének megfelelő 12 hónapos időszak használata a figyelembe vett időszakot meglehetősen, három évre lerövidítette, mivel a 2007-es pénzügyi év nagyrészt egybeesik a vizsgálati időszakkal. A szóban forgó felek azt állították, hogy a kármutatók alakulásának megfelelő értékeléséhez a figyelembe vett időszakot úgy kell meghosszabbítani, hogy az a teljes 2004-es naptári évet magába foglalja. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az alaprendelet a figyelembe vett időszak meghatározására vonatkozóan nem ír elő szigorú időkeretet. Ezenkívül a dömpingellenes vizsgálatok céljából végzett adatgyűjtés időszakára vonatkozó WTO-ajánlás kimondja, hogy „Általános szabályként, [...] a kár vizsgálata céljából végzett adatgyűjtés időtartamának normális esetben legalább három évig kell tartania [...]” (4). Mindazonáltal az alapvető kármutatók naptári éven alapuló – azaz a 2004-re, 2005-re, 2006-ra és a vizsgálati időszak végére kiterjedő figyelembe vett időszakkal számolva – összehasonlító elemzését elvégezték annak ellenőrzése érdekében, hogy a kárt illetően különböző következtetésekre lehet-e jutni. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős változás a fő kármutatók alakulásában.
  Habár egyes tendenciák, mint például a termelés és az eladási volumenek csökkenése kevésbé markánsak az ideiglenes rendelet megállapításaihoz képest, a közösségi gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségével, a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal tetemes megnövekedésével és a súlyos árleszorítással kapcsolatos egyéb megállapítások változatlanok maradnak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a figyelembe vett időszak a közösségi gazdasági ágazat alakulásának mutatójaként szolgál, amelynek segítségével meghatározható, hogy az jelentős kárt szenved-e a vizsgálati időszak során. Ilyen körülmények között a felek érvelését abból az okból utasítják el, hogy a figyelembe vett időszaknak a 2004-es év első negyedévével való meghosszabbítása esetén is, továbbra is jelentős kár mutatkozott volna. |
| --- | --- |

(38)

Egyes érdekelt felek megkérdőjelezték a kármutatók alakulásának elemzését. Azt állították, hogy a naptári év helyett a panaszos pénzügyi évének megfelelő 12 hónapos időszak használata a figyelembe vett időszakot meglehetősen, három évre lerövidítette, mivel a 2007-es pénzügyi év nagyrészt egybeesik a vizsgálati időszakkal. A szóban forgó felek azt állították, hogy a kármutatók alakulásának megfelelő értékeléséhez a figyelembe vett időszakot úgy kell meghosszabbítani, hogy az a teljes 2004-es naptári évet magába foglalja. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy az alaprendelet a figyelembe vett időszak meghatározására vonatkozóan nem ír elő szigorú időkeretet. Ezenkívül a dömpingellenes vizsgálatok céljából végzett adatgyűjtés időszakára vonatkozó WTO-ajánlás kimondja, hogy „Általános szabályként, [...] a kár vizsgálata céljából végzett adatgyűjtés időtartamának normális esetben legalább három évig kell tartania [...]” (4). Mindazonáltal az alapvető kármutatók naptári éven alapuló – azaz a 2004-re, 2005-re, 2006-ra és a vizsgálati időszak végére kiterjedő figyelembe vett időszakkal számolva – összehasonlító elemzését elvégezték annak ellenőrzése érdekében, hogy a kárt illetően különböző következtetésekre lehet-e jutni. Az elemzés azt mutatta, hogy nincs jelentős változás a fő kármutatók alakulásában.

Habár egyes tendenciák, mint például a termelés és az eladási volumenek csökkenése kevésbé markánsak az ideiglenes rendelet megállapításaihoz képest, a közösségi gazdasági ágazat negatív jövedelmezőségével, a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal tetemes megnövekedésével és a súlyos árleszorítással kapcsolatos egyéb megállapítások változatlanok maradnak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a figyelembe vett időszak a közösségi gazdasági ágazat alakulásának mutatójaként szolgál, amelynek segítségével meghatározható, hogy az jelentős kárt szenved-e a vizsgálati időszak során. Ilyen körülmények között a felek érvelését abból az okból utasítják el, hogy a figyelembe vett időszaknak a 2004-es év első negyedévével való meghosszabbítása esetén is, továbbra is jelentős kár mutatkozott volna.

| (39) | Emellett a panaszos megjegyzést fűzött az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének megszövegezéséhez. A panaszos rámutatott, hogy az „Orsan SA Ajinomoto Foods Europe általi felvásárlása” mondat nem volt helyes, mivel az Orsan SA-t az Ajinomoto Group vásárolta fel, amely ezt követően kapta az Ajinomoto Foods Europe elnevezést. |
| --- | --- |

(39)

Emellett a panaszos megjegyzést fűzött az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének megszövegezéséhez. A panaszos rámutatott, hogy az „Orsan SA Ajinomoto Foods Europe általi felvásárlása” mondat nem volt helyes, mivel az Orsan SA-t az Ajinomoto Group vásárolta fel, amely ezt követően kapta az Ajinomoto Foods Europe elnevezést.

| (40) | A fenti tények és következtetések alapján azt a következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett – ahogy azt az ideiglenes rendelet (70)–(72) preambulumbekezdése megállapítja –, megerősítik. |
| --- | --- |

(40)

A fenti tények és következtetések alapján azt a következtetést, miszerint a közösségi gazdasági ágazat kárt szenvedett – ahogy azt az ideiglenes rendelet (70)–(72) preambulumbekezdése megállapítja –, megerősítik.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

| (41) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatban megfigyelt negatív jövedelmezőségi tendencia és a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal volumenének alakulása között nem volt időbeli egybeesés. Ennek megfelelően úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Habár ezt a kérdést az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta, hozzá kell tenni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem csupán a dömpingelt behozatal mennyisége lehet fontos tényező annak felmérésekor, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, hanem akár az ilyen behozatal ára is. Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése megállapította, hogy „[...] a Kínai Népköztársaságból érkező, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor jelentős mennyiségi növekedést ért el, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében”. Tekintve a dömpingelt behozatal mennyiségeinek és árainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását, ezt az állítást elutasítottnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(41)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során a közösségi gazdasági ágazatban megfigyelt negatív jövedelmezőségi tendencia és a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal volumenének alakulása között nem volt időbeli egybeesés. Ennek megfelelően úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal nem okozhatott kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Habár ezt a kérdést az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta, hozzá kell tenni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban nem csupán a dömpingelt behozatal mennyisége lehet fontos tényező annak felmérésekor, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, hanem akár az ilyen behozatal ára is. Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése megállapította, hogy „[...] a Kínai Népköztársaságból érkező, alacsony áron értékesített dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely ugyanakkor jelentős mennyiségi növekedést ért el, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár előidézésében”. Tekintve a dömpingelt behozatal mennyiségeinek és árainak a figyelembe vett időszak alatti alakulását, ezt az állítást elutasítottnak kell tekinteni.

| (42) | Egy másik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalának növekedése a figyelembe vett időszakban nem érintette a közösségi gazdasági ágazat helyzetét, mivel ez a behozatal jórészt a más forrásokból származó behozatalt váltotta fel. |
| --- | --- |

(42)

Egy másik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalának növekedése a figyelembe vett időszakban nem érintette a közösségi gazdasági ágazat helyzetét, mivel ez a behozatal jórészt a más forrásokból származó behozatalt váltotta fel.

| (43) | Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy habár a nátrium-glutamát Kínából érkező behozatala bizonyos mértékig valóban felváltotta a más országokból származó behozatalt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése felvázolja, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal következetesen piaci részesedésre tett szert a közösségi gazdasági ágazat kárára, noha a közösségi fogyasztás eközben csökkent. Emellett ezt az állítást nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai, amelyekből kiderült, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú dömpingelt behozatal – amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak – rohama a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához vezetett a figyelembe vett időszakban. Ennek alapján ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(43)

Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy habár a nátrium-glutamát Kínából érkező behozatala bizonyos mértékig valóban felváltotta a más országokból származó behozatalt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése felvázolja, a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal következetesen piaci részesedésre tett szert a közösségi gazdasági ágazat kárára, noha a közösségi fogyasztás eközben csökkent. Emellett ezt az állítást nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai, amelyekből kiderült, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező alacsony árú dömpingelt behozatal – amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak – rohama a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárához vezetett a figyelembe vett időszakban. Ennek alapján ezt az állítást el kell utasítani.

| (44) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)–(76) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(44)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)–(76) preambulumbekezdését megerősítik.

5.2.   Egyéb tényezők hatásai

| (45) | Számos érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a dömpingelt behozataltól eltérő, más tényezők okozták. Ezeket az állításokat, különösen ami a szerkezetátalakítási költségeket és a növekvő nyersanyagárakat illeti, amelyek állítólag hatással voltak a közösségi gazdasági ágazatra, az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése már megfelelően megvizsgálta. |
| --- | --- |

(45)

Számos érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a dömpingelt behozataltól eltérő, más tényezők okozták. Ezeket az állításokat, különösen ami a szerkezetátalakítási költségeket és a növekvő nyersanyagárakat illeti, amelyek állítólag hatással voltak a közösségi gazdasági ágazatra, az ideiglenes rendelet (60) és (61) preambulumbekezdése már megfelelően megvizsgálta.

| (46) | Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot érő jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó vállalatok által a nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból indított exportjai is okozhatják. Emellett a szóban forgó fél úgy érvelt, hogy a panaszos félrevezette a Bizottságot azzal, hogy nem hozta nyilvánosságra azt, hogy a Kínai Népköztársaságban léteznek kapcsolt vállalkozások, valamint azzal, hogy eltitkolta azt a tényt, hogy ezek a Kínában lévő kapcsolt vállalkozások nátrium-glutamátot exportálnak a Közösségbe. Ennek alapján a kérdéses fél úgy vélte, hogy az alaprendelet 18. cikkét a panaszosra alkalmazni kell. Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy megsértették védekezési jogát, mivel a panasznak és a panaszos által visszaküldött kérdőívnek az érdekelt felek elé tárt változata („nyilvános változat”) nem közölte azt a tényt, hogy a panaszos kapcsolt vállalkozásokkal rendelkezik a Kínai Népköztársaságban, amelyek érdekeltek a nátrium-glutamát üzletágában. |
| --- | --- |

(46)

Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően elhangzott azon állításokat, miszerint a közösségi gazdasági ágazatot érő jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazathoz kapcsolódó vállalatok által a nátrium-glutamát Kínai Népköztársaságból indított exportjai is okozhatják. Emellett a szóban forgó fél úgy érvelt, hogy a panaszos félrevezette a Bizottságot azzal, hogy nem hozta nyilvánosságra azt, hogy a Kínai Népköztársaságban léteznek kapcsolt vállalkozások, valamint azzal, hogy eltitkolta azt a tényt, hogy ezek a Kínában lévő kapcsolt vállalkozások nátrium-glutamátot exportálnak a Közösségbe. Ennek alapján a kérdéses fél úgy vélte, hogy az alaprendelet 18. cikkét a panaszosra alkalmazni kell. Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy megsértették védekezési jogát, mivel a panasznak és a panaszos által visszaküldött kérdőívnek az érdekelt felek elé tárt változata („nyilvános változat”) nem közölte azt a tényt, hogy a panaszos kapcsolt vállalkozásokkal rendelkezik a Kínai Népköztársaságban, amelyek érdekeltek a nátrium-glutamát üzletágában.

| (47) | Mint azt az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése ismertette, a köztudottan a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló egyik gyártó által a Közösségbe exportált nátrium-glutamát kérdése annak elhanyagolható mennyisége miatt nem volt fontosnak tekinthető. Hangsúlyozni kell azt is, hogy a panaszos nem tájékoztatta félre a Bizottságot a Kínai Népköztársaságban található kapcsolt vállalkozásait illetően. Erről az információról a panasz és a panaszos által visszaküldött kérdőív bizalmas változatában említést tett. Tény, hogy ezt az információt a panasz nyilvános változata, valamint a panaszos által visszaküldött kérdőív nyilvános változata eredetileg nem tartalmazta. A panaszos azonban az eljárás folyamán a későbbiekben rendelkezésre bocsátotta a nyilvános változatot, amelyben tájékoztatott a Kínai Népköztársaságban lévő kapcsolt vállalkozásáról. E körülmények ismeretében kijelenthető, hogy a felek védekezési joga nem sérült. Nem került sor továbbá olyan meggyőző bizonyíték bemutatására, amely alátámasztaná azt az állítást, hogy az Ajinomoto Group tisztában volt az egyik kapcsolt kínai vállalatának vélelmezett közvetlen exporttevékenységével. Ennélfogva megállapítható, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása ebben az esetben nem indokolt, továbbá az állítást elutasítják. |
| --- | --- |

(47)

Mint azt az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése ismertette, a köztudottan a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló egyik gyártó által a Közösségbe exportált nátrium-glutamát kérdése annak elhanyagolható mennyisége miatt nem volt fontosnak tekinthető. Hangsúlyozni kell azt is, hogy a panaszos nem tájékoztatta félre a Bizottságot a Kínai Népköztársaságban található kapcsolt vállalkozásait illetően. Erről az információról a panasz és a panaszos által visszaküldött kérdőív bizalmas változatában említést tett. Tény, hogy ezt az információt a panasz nyilvános változata, valamint a panaszos által visszaküldött kérdőív nyilvános változata eredetileg nem tartalmazta. A panaszos azonban az eljárás folyamán a későbbiekben rendelkezésre bocsátotta a nyilvános változatot, amelyben tájékoztatott a Kínai Népköztársaságban lévő kapcsolt vállalkozásáról. E körülmények ismeretében kijelenthető, hogy a felek védekezési joga nem sérült. Nem került sor továbbá olyan meggyőző bizonyíték bemutatására, amely alátámasztaná azt az állítást, hogy az Ajinomoto Group tisztában volt az egyik kapcsolt kínai vállalatának vélelmezett közvetlen exporttevékenységével. Ennélfogva megállapítható, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása ebben az esetben nem indokolt, továbbá az állítást elutasítják.

| (48) | Az egyik érdekelt fél megismételte azokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően felhozott érveket, amelyek az USA-dollár és az euro közötti átváltási árfolyamnak az árleszorítási számításokra és a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére gyakorolt hatásával kapcsolatosak. Nem bocsátottak rendelkezésre azonban további olyan információkat vagy bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák az ideiglenes rendelet (84)–(90) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket, amelyeket így megerősítenek. |
| --- | --- |

(48)

Az egyik érdekelt fél megismételte azokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően felhozott érveket, amelyek az USA-dollár és az euro közötti átváltási árfolyamnak az árleszorítási számításokra és a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítményére gyakorolt hatásával kapcsolatosak. Nem bocsátottak rendelkezésre azonban további olyan információkat vagy bizonyítékokat, amelyek megváltoztathatnák az ideiglenes rendelet (84)–(90) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket, amelyeket így megerősítenek.

| (49) | Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes rendelkezések elrendelését megelőzően az Ajinomoto Group globális stratégiájára, ezen belül az Ajinomoto tulajdonában lévő harmadik országbeli nátrium-glutamát-gyártóknak az EU piacaira irányuló exportjaira és ezeknek a panaszos nyereségére és készleteire gyakorolt hatására vonatkozóan tett állítását. Az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése kimondja, hogy a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló, a Közösségen kívüli országokban működő exportőröktől származó nátrium-glutamátnak a Közösség piacain történő értékesítése folyamatosan és számottevően csökkent a figyelembe vett időszak során. Ennek következtében a rendelet (95) preambulumbekezdése megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Közösségen kívüli, kapcsolatban álló felektől származó behozatala nem járult hozzá a megállapított jelentős kárhoz. A kérdéses fél nem bocsátott rendelkezésre további olyan információt vagy bizonyítékot, amely megváltoztatná ezt az ily módon megerősített következtetést. |
| --- | --- |

(49)

Az egyik érdekelt fél megismételte az ideiglenes rendelkezések elrendelését megelőzően az Ajinomoto Group globális stratégiájára, ezen belül az Ajinomoto tulajdonában lévő harmadik országbeli nátrium-glutamát-gyártóknak az EU piacaira irányuló exportjaira és ezeknek a panaszos nyereségére és készleteire gyakorolt hatására vonatkozóan tett állítását. Az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése kimondja, hogy a közösségi gazdasági ágazattal kapcsolatban álló, a Közösségen kívüli országokban működő exportőröktől származó nátrium-glutamátnak a Közösség piacain történő értékesítése folyamatosan és számottevően csökkent a figyelembe vett időszak során. Ennek következtében a rendelet (95) preambulumbekezdése megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a Közösségen kívüli, kapcsolatban álló felektől származó behozatala nem járult hozzá a megállapított jelentős kárhoz. A kérdéses fél nem bocsátott rendelkezésre további olyan információt vagy bizonyítékot, amely megváltoztatná ezt az ily módon megerősített következtetést.

5.3.   Az okozati összefüggésekkel kapcsolatos következtetések

| (50) | Tekintettel a fenti elemzésre, amely megfelelően megkülönböztette és szétválasztotta minden egyéb ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal károsító hatásaitól, megerősítik, hogy ezek az egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a megállapított jelentős kár a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(50)

Tekintettel a fenti elemzésre, amely megfelelően megkülönböztette és szétválasztotta minden egyéb ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal károsító hatásaitól, megerősítik, hogy ezek az egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a megállapított jelentős kár a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható.

| (51) | Tekintettel a fentiekre, megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatala az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(51)

Tekintettel a fentiekre, megállapítást nyer, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát dömpingelt behozatala az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (52) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(100) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(52)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(100) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (53) | Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik. |
| --- | --- |

(53)

Egyéb, ehhez kapcsolódó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (103)–(106) preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.

6.2.   Az importőrök érdeke

| (54) | Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a gazdasági helyzetére gyakorolt esetleges negatív hatását az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében alábecsülték. A vállalat szerint, tekintve a nátrium-glutamát értékesítésének alacsony jövedelmezőségét és az árnövekedés ügyfelekre való áthárításának korlátozott lehetőségeit, a dömpingellenes intézkedések bevezetése a nátrium-glutamát üzletágának bezárását vonná maga után. Meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát üzletága nem alkotja az említett importőr tevékenységének jelentős részét, amely elsősorban a Kínai Népköztársaságból szerzi be a nátrium-glutamátot. A kérdéses importőrnek megvan az a választási lehetősége, hogy más, olyan beszerzési forrásokra váltson, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes intézkedések. Amint azt az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése említi, az intézkedések bevezetésének várt hatása azonban az, hogy a közösségi piacon helyreálljanak a tényleges kereskedelmi feltételek, ami ebben az esetben a nátrium-glutamát árának emelkedéséhez vezethet, különösen ami a közösségi gazdasági ágazatból és a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamátot illeti. Ezért várhatóan a dömpingellenes intézkedések bevezetésének következtében felmerülő megnövekedett költségeinek legalább egy részét minden importőr átháríthatja majd. Ennek alapján az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított következtetést megerősítik. |
| --- | --- |

(54)

Az egyik importőr azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a gazdasági helyzetére gyakorolt esetleges negatív hatását az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében alábecsülték. A vállalat szerint, tekintve a nátrium-glutamát értékesítésének alacsony jövedelmezőségét és az árnövekedés ügyfelekre való áthárításának korlátozott lehetőségeit, a dömpingellenes intézkedések bevezetése a nátrium-glutamát üzletágának bezárását vonná maga után. Meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát üzletága nem alkotja az említett importőr tevékenységének jelentős részét, amely elsősorban a Kínai Népköztársaságból szerzi be a nátrium-glutamátot. A kérdéses importőrnek megvan az a választási lehetősége, hogy más, olyan beszerzési forrásokra váltson, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes intézkedések. Amint azt az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése említi, az intézkedések bevezetésének várt hatása azonban az, hogy a közösségi piacon helyreálljanak a tényleges kereskedelmi feltételek, ami ebben az esetben a nátrium-glutamát árának emelkedéséhez vezethet, különösen ami a közösségi gazdasági ágazatból és a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamátot illeti. Ezért várhatóan a dömpingellenes intézkedések bevezetésének következtében felmerülő megnövekedett költségeinek legalább egy részét minden importőr átháríthatja majd. Ennek alapján az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében megállapított következtetést megerősítik.

6.3.   A felhasználók érdeke

| (55) | Az érdekelt felek által a javasolt intézkedéseknek a felhasználó iparágakra gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatban tett észrevételek nyomán további elemzésekre került sor a nátrium-glutamát fő közösségi felhasználói, nevezetes a Nestle és az Unilever által rendelkezésre bocsátott információk alapján. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nátrium-glutamát a két vállalat által gyártott, nátrium-glutamátot tartalmazó valamennyi termék előállítási költségének kevesebb mint 3 %-át teszi ki. Ennélfogva, tekintetbe véve emellett azt a viszonylag magas átlagos profitrátát, amelyet a két vállalat kifejezetten az ilyen termékeken ért el a vizsgálati időszak alatt, megerősíthető, hogy a javasolt intézkedésnek a tevékenységükre gyakorolt lehetséges hatása nem lesz jelentős. |
| --- | --- |

(55)

Az érdekelt felek által a javasolt intézkedéseknek a felhasználó iparágakra gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatban tett észrevételek nyomán további elemzésekre került sor a nátrium-glutamát fő közösségi felhasználói, nevezetes a Nestle és az Unilever által rendelkezésre bocsátott információk alapján. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nátrium-glutamát a két vállalat által gyártott, nátrium-glutamátot tartalmazó valamennyi termék előállítási költségének kevesebb mint 3 %-át teszi ki. Ennélfogva, tekintetbe véve emellett azt a viszonylag magas átlagos profitrátát, amelyet a két vállalat kifejezetten az ilyen termékeken ért el a vizsgálati időszak alatt, megerősíthető, hogy a javasolt intézkedésnek a tevékenységükre gyakorolt lehetséges hatása nem lesz jelentős.

6.4.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (56) | Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése mellett, a közösségi gazdasági ágazat ún. upstream beszállítóinak érdekével kapcsolatos elemzést kibővítették egy másodlagos beszállító által közölt adatokkal. A két beszállító által visszaküldött kérdőív alapján megállapítást nyert, hogy a beszállító vállalatok helyzete a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával párhuzamosan jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgált beszállítók teljes árbevétele 8 % és 13 % közötti mértékben visszaesett, és a közösségi gazdasági ágazat felé irányuló eladásaik kétszer ilyen jelentős csökkenést könyveltek el (15 % és 25 % közötti tartományban). Mindkét vállalat jövedelmezőségi rátája is csökkent. |
| --- | --- |

(56)

Az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése mellett, a közösségi gazdasági ágazat ún. upstream beszállítóinak érdekével kapcsolatos elemzést kibővítették egy másodlagos beszállító által közölt adatokkal. A két beszállító által visszaküldött kérdőív alapján megállapítást nyert, hogy a beszállító vállalatok helyzete a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlásával párhuzamosan jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt. A vizsgált beszállítók teljes árbevétele 8 % és 13 % közötti mértékben visszaesett, és a közösségi gazdasági ágazat felé irányuló eladásaik kétszer ilyen jelentős csökkenést könyveltek el (15 % és 25 % közötti tartományban). Mindkét vállalat jövedelmezőségi rátája is csökkent.

| (57) | Figyelembe véve a fenti megállapításokat, az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében foglaltakat megerősítik. |
| --- | --- |

(57)

Figyelembe véve a fenti megállapításokat, az ideiglenes rendelet (116) preambulumbekezdésében foglaltakat megerősítik.

6.5.   A versenyt és a kereskedelmet torzító hatások

| (58) | Az érdekelt felek közül néhányan megismételték az Ajinomoto Group állítólagos világszintű domináns pozíciójára és a Közösségben elfoglalt állítólagos monopolisztikus helyzetére vonatkozó megjegyzéseiket. Ezekkel a kérdésekkel az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdése már foglalkozott. Az állításokkal kapcsolatban nem mutattak be újabb bizonyítékot. |
| --- | --- |

(58)

Az érdekelt felek közül néhányan megismételték az Ajinomoto Group állítólagos világszintű domináns pozíciójára és a Közösségben elfoglalt állítólagos monopolisztikus helyzetére vonatkozó megjegyzéseiket. Ezekkel a kérdésekkel az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdése már foglalkozott. Az állításokkal kapcsolatban nem mutattak be újabb bizonyítékot.

| (59) | Több érdekelt fél is további érveket hozott fel a nátrium-glutamát piacán a vizsgálati időszakot követően megfigyelhető fejleményekkel kapcsolatban. Állításuk szerint a behozatal volumene csökkent és az árak emelkedtek a vizsgálati időszak után, tehát a közösségi gazdasági ágazatot fenyegető potenciális kár veszélye elhárult. Ebben a helyzetben ezek a felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok kivetése csak kárt okozna a Közösség importőreinek és felhasználóinak. A felek a nátrium-glutamát vélt globális hiányára is felhívták a figyelmet, mivel az adataik szerint több jelentős gyártó szüntette be világszerte annak előállítását vagy csökkentette gyártási kapacitását. Az Eurostat adatai és a közösségi gazdasági ágazattól származó további információk azonban nem támasztják alá a fenti állításokat. Épp ellenkezőleg, a vizsgálati időszakot követően az importárak stabilak maradtak és egyes hónapokban még csökkentek is, míg mind a Kínai Népköztársaságból, mind a harmadik országokból származó behozatal volumene növekedett. Az utóbbi fejlemény bizonyítja, hogy néhány Kínán kívüli versenytárs rendelkezik kapacitással arra, hogy fejlessze a Közösségbe irányuló exportját. |
| --- | --- |

(59)

Több érdekelt fél is további érveket hozott fel a nátrium-glutamát piacán a vizsgálati időszakot követően megfigyelhető fejleményekkel kapcsolatban. Állításuk szerint a behozatal volumene csökkent és az árak emelkedtek a vizsgálati időszak után, tehát a közösségi gazdasági ágazatot fenyegető potenciális kár veszélye elhárult. Ebben a helyzetben ezek a felek azt állították, hogy a dömpingellenes vámok kivetése csak kárt okozna a Közösség importőreinek és felhasználóinak. A felek a nátrium-glutamát vélt globális hiányára is felhívták a figyelmet, mivel az adataik szerint több jelentős gyártó szüntette be világszerte annak előállítását vagy csökkentette gyártási kapacitását. Az Eurostat adatai és a közösségi gazdasági ágazattól származó további információk azonban nem támasztják alá a fenti állításokat. Épp ellenkezőleg, a vizsgálati időszakot követően az importárak stabilak maradtak és egyes hónapokban még csökkentek is, míg mind a Kínai Népköztársaságból, mind a harmadik országokból származó behozatal volumene növekedett. Az utóbbi fejlemény bizonyítja, hogy néhány Kínán kívüli versenytárs rendelkezik kapacitással arra, hogy fejlessze a Közösségbe irányuló exportját.

6.6.   A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés

| (60) | Tekintetbe véve a fent leírt eset közösségi érdekkel kapcsolatos vonzatai további vizsgálatának eredményeit, az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésének megállapításait és következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(60)

Tekintetbe véve a fent leírt eset közösségi érdekkel kapcsolatos vonzatai további vizsgálatának eredményeit, az ideiglenes rendelet (119) preambulumbekezdésének megállapításait és következtetéseit megerősítik.

7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A kár megszüntetésének szintje

| (61) | A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdését megerősítik. |
| --- | --- |

(61)

A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdését megerősítik.

7.2.   A vám formája és szintje

| (62) | A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni olyan összegben, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(62)

A fentiekre figyelemmel és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni olyan összegben, amely elegendő a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárítására, ám nem haladja meg a megállapított dömpingkülönbözetet.

| (63) | A végleges vámok ennélfogva a következők:








  Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Minden más vállalat | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(63)

A végleges vámok ennélfogva a következők:

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Dömpingellenes vám

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Minden más vállalat

63,7 %

39,7 %

39,7 %

| (64) | Az egyes vállalatokra kivetett, ebben a rendeletben meghatározott dömpingellenes vámok az itt bemutatott vizsgálat alapján kerültek megállapításra. Ezért azok a vizsgálat során a kérdéses vállalatoknál feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, azaz az említett jogalanyok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevének és címének megjelölésével külön nem említett vállalatok – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket – által előállított, importált termékekre nem alkalmazandók ezek a vámtételek, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(64)

Az egyes vállalatokra kivetett, ebben a rendeletben meghatározott dömpingellenes vámok az itt bemutatott vizsgálat alapján kerültek megállapításra. Ezért azok a vizsgálat során a kérdéses vállalatoknál feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (szemben a „minden más vállalat”-ra alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, azaz az említett jogalanyok által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében nevének és címének megjelölésével külön nem említett vállalatok – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezeteket – által előállított, importált termékekre nem alkalmazandók ezek a vámtételek, illetve azokra a „minden más vállalat” esetében alkalmazott vámtétel vonatkozik.

| (65) | Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (5) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. |
| --- | --- |

(65)

Minden olyan kérelmet, amely az ezen vállalatok esetében meghatározott egyéni dömpingellenes vámok alkalmazására irányul (pl. a szervezet nevében bekövetkezett változás miatt vagy új termelési vagy értékesítési szervezetek létrehozása miatt) haladéktalanul a Bizottságnak kell címezni (5) valamennyi fontos információ megadásával, különösen ami a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléshez, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó változásokat illeti, amelyek például az adott névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési szervezet megváltozásával állnak összefüggésben. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.

7.3.   Kötelezettségvállalások

| (66) | Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. |
| --- | --- |

(66)

Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel.

| (67) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát ára a nagy nemzetközi vállalatok és a Közösségen belüli és kívüli termelő szervezetek közötti világszinten folyó egyeztetések eredménye. Meg kell jegyezni azt is, hogy a szóban forgó exportáló gyártó értékesítésének zöme az ilyen nemzetközi vállalatok felé irányul. A fentiekre való tekintettel úgy ítélték meg, hogy az áraknak a nemzetközi vállalatok Közösségen belüli termelő szervezeteivel, illetve a Közösségen kívüli országokban található termelő szervezeteivel kötött értékesítési megállapodások közötti keresztkompenzáció által jelentett kockázata nagyon magas. Azt is figyelembe vették, hogy az ilyen keresztkompenzációt rendkívül bonyolult kiszűrni a vállalat ellenőrzésének keretében. Ezért a szóban forgó exportáló gyártó kötelezettségvállalását jelenlegi formájában el kellett utasítani, mivel annak elfogadása nem tűnt célravezetőnek, tekintettel arra tényre, hogy azt a Bizottság nem tudná megfelelően ellenőrizni. |
| --- | --- |

(67)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a nátrium-glutamát ára a nagy nemzetközi vállalatok és a Közösségen belüli és kívüli termelő szervezetek közötti világszinten folyó egyeztetések eredménye. Meg kell jegyezni azt is, hogy a szóban forgó exportáló gyártó értékesítésének zöme az ilyen nemzetközi vállalatok felé irányul. A fentiekre való tekintettel úgy ítélték meg, hogy az áraknak a nemzetközi vállalatok Közösségen belüli termelő szervezeteivel, illetve a Közösségen kívüli országokban található termelő szervezeteivel kötött értékesítési megállapodások közötti keresztkompenzáció által jelentett kockázata nagyon magas. Azt is figyelembe vették, hogy az ilyen keresztkompenzációt rendkívül bonyolult kiszűrni a vállalat ellenőrzésének keretében. Ezért a szóban forgó exportáló gyártó kötelezettségvállalását jelenlegi formájában el kellett utasítani, mivel annak elfogadása nem tűnt célravezetőnek, tekintettel arra tényre, hogy azt a Bizottság nem tudná megfelelően ellenőrizni.

7.4.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése és különleges ellenőrzés

| (68) | A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok – amelyeket az ideiglenes rendelet, azaz a 492/2008/EK bizottsági rendelet vetett ki – által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. |
| --- | --- |

(68)

A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára való tekintettel és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes dömpingellenes vámok – amelyeket az ideiglenes rendelet, azaz a 492/2008/EK bizottsági rendelet vetett ki – által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék.

| (69) | Emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportjának volumene a dömpingellenes intézkedések bevezetése után jelentősen megnövekszik, az ilyen növekedés önmagában a kereskedelmi szerkezet megváltozásának tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében bevezetett intézkedések miatt. Ilyen körülmények között és feltéve, hogy teljesülnek a feltételek, az intézkedések kijátszásának megelőzését szolgáló vizsgálat indítható. A vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének és az ezt követő országos vám kivetése lehetőségének vizsgálatára, |
| --- | --- |

(69)

Emlékeztetni kell arra, hogy amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportjának volumene a dömpingellenes intézkedések bevezetése után jelentősen megnövekszik, az ilyen növekedés önmagában a kereskedelmi szerkezet megváltozásának tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében bevezetett intézkedések miatt. Ilyen körülmények között és feltéve, hogy teljesülnek a feltételek, az intézkedések kijátszásának megelőzését szolgáló vizsgálat indítható. A vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének és az ezt követő országos vám kivetése lehetőségének vizsgálatára,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és
  Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Minden más vállalat | 39,7 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., és

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Minden más vállalat

39,7

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A korábbi 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alatt szereplő, a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára a 492/2008/EK bizottsági rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok által biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 144., 2008.6.4., 14. o.

2

(3)  Az eljárás megindításáról szóló értesítés 6. pontja c) alpontja, HL C 206., 2007.9.5., 23. o.

3

(4)  G/ADP/6, 2000. május 16.

4

(5)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, Office N105 04/092, 1049 Brüsszel, Belgium.

5

---

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/9

---

A BIZOTTSÁG 1188/2008/EK RENDELETE

(2008. december 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 2-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 54,1 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 64,7 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 124,0 |
| 0709 90 70 | MA | 64,6 |
| TR | 110,3 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 20 10 | MA | 63,6 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 48,8 |
| IL | 74,6 |
| TR | 58,9 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 64,6 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 10 80 | CA | 89,4 |
| CL | 67,1 |
| CN | 67,2 |
| MK | 32,9 |
| US | 111,0 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 79,8 |
| 0808 20 50 | CN | 49,5 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 76,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

54,1

TR

75,3

ZZ

64,7

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

82,6

ZZ

124,0

0709 90 70

MA

64,6

TR

110,3

ZZ

87,5

0805 20 10

MA

63,6

TR

65,0

ZZ

64,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

48,8

IL

74,6

TR

58,9

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

64,0

TR

64,6

ZA

117,7

ZZ

82,1

0808 10 80

CA

89,4

CL

67,1

CN

67,2

MK

32,9

US

111,0

ZA

111,1

ZZ

79,8

0808 20 50

CN

49,5

TR

103,0

ZZ

76,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/11

---

A BIZOTTSÁG 1189/2008/EK RENDELETE

(2008. november 25.)

a Horvátországból, Bosznia és Hercegovinából, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Szerbiából, Koszovóból és Montenegróból származó „baby beef”-termékekre vonatkozóan 2009. évre megállapított vámkontingensek alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére és 148. cikke a) pontjára a 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendelet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése a „baby beef”-termékek vonatkozásában Bosznia és Hercegovina tekintetében 1 500 tonna, Montenegró, valamint Szerbia és Koszovó (3) vámterülete tekintetében 9 975 tonna éves kedvezményes vámkontingenst ír elő. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendelet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikkének (2) bekezdése a „baby beef”-termékek vonatkozásában Bosznia és Hercegovina tekintetében 1 500 tonna, Montenegró, valamint Szerbia és Koszovó (3) vámterülete tekintetében 9 975 tonna éves kedvezményes vámkontingenst ír elő.

| (2) | A 2005/40/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (4) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, a 2004/239/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (5) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Montenegró közötti, a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2007. október 15-i 2007/855/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyott ideiglenes megállapodás 9 400 tonna, 1 650 tonna, illetve 800 tonna éves kedvezményes vámkontingenst állapít meg a „baby beef” vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/40/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (4) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, a 2004/239/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (5) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Montenegró közötti, a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2007. október 15-i 2007/855/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyott ideiglenes megállapodás 9 400 tonna, 1 650 tonna, illetve 800 tonna éves kedvezményes vámkontingenst állapít meg a „baby beef” vonatkozásában.

| (3) | Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2001. november 19-i 2248/2001/EK tanácsi rendelet (7) 2. cikke, és az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2002. január 21-i 153/2002/EK tanácsi rendelet (8) 2. cikke előírja, hogy meg kell állapítani a „baby beef”-re vonatkozó engedmények végrehajtásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2001. november 19-i 2248/2001/EK tanácsi rendelet (7) 2. cikke, és az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló, 2002. január 21-i 153/2002/EK tanácsi rendelet (8) 2. cikke előírja, hogy meg kell állapítani a „baby beef”-re vonatkozó engedmények végrehajtásának részletes szabályait.

| (4) | Ellenőrzési célokra a 2007/2000/EK rendelet a Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Koszovó vámterülete tekintetében előírt „baby beef”-vámkontingensek keretében történő behozatalt olyan eredetiségigazolás bemutatásától teszi függővé, amely tanúsítja, hogy az áruk az igazolást kiállító országból származnak, és mindenben megfelelnek az említett rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. A harmonizáció érdekében a Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Montenegróból származó „baby beef” vámkontingensei keretében történő behozatalt szintén olyan eredetiségigazolás bemutatásától kell függővé tenni, amely tanúsítja, hogy az áruk az igazolást kiállító országból származnak, és mindenben megfelelnek a Horvátországgal, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében, illetve a Montenegróval kötött ideiglenes megállapodás II. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az eredetiségigazolásokra mintát kell létrehozni, használatukra pedig részletes szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Ellenőrzési célokra a 2007/2000/EK rendelet a Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Koszovó vámterülete tekintetében előírt „baby beef”-vámkontingensek keretében történő behozatalt olyan eredetiségigazolás bemutatásától teszi függővé, amely tanúsítja, hogy az áruk az igazolást kiállító országból származnak, és mindenben megfelelnek az említett rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. A harmonizáció érdekében a Horvátországból, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból és Montenegróból származó „baby beef” vámkontingensei keretében történő behozatalt szintén olyan eredetiségigazolás bemutatásától kell függővé tenni, amely tanúsítja, hogy az áruk az igazolást kiállító országból származnak, és mindenben megfelelnek a Horvátországgal, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében, illetve a Montenegróval kötött ideiglenes megállapodás II. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az eredetiségigazolásokra mintát kell létrehozni, használatukra pedig részletes szabályokat kell megállapítani.

| (5) | Az érintett kontingenseket behozatali engedélyek révén kell kezelni. E célból a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletet (9) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról szóló, 2008. április 21-i 382/2008/EK bizottsági rendeletet (10) kell alkalmazni, erre a rendeletre is figyelemmel. |
| --- | --- |

(5)

Az érintett kontingenseket behozatali engedélyek révén kell kezelni. E célból a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendeletet (9) és a marha- és borjúhúságazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról szóló, 2008. április 21-i 382/2008/EK bizottsági rendeletet (10) kell alkalmazni, erre a rendeletre is figyelemmel.

| (6) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (11) megállapítja különösen a behozatali engedélyek iránti kérelmekre, a kérelmezők jogállására, a behozatali engedélyek kiállítására és a Bizottság tagállamok általi értesítésére vonatkozó részletes rendelkezéseket. Az említett rendelet értelmében a behozatali engedélyek a behozatali vámkontingens tárgyidőszakának utolsó napjáig érvényesek. Az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseit az e rendelet alapján kiállított behozatali engedélyekre is alkalmazni kell, az e rendeletben megállapított további feltételek vagy eltérések sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(6)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (11) megállapítja különösen a behozatali engedélyek iránti kérelmekre, a kérelmezők jogállására, a behozatali engedélyek kiállítására és a Bizottság tagállamok általi értesítésére vonatkozó részletes rendelkezéseket. Az említett rendelet értelmében a behozatali engedélyek a behozatali vámkontingens tárgyidőszakának utolsó napjáig érvényesek. Az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseit az e rendelet alapján kiállított behozatali engedélyekre is alkalmazni kell, az e rendeletben megállapított további feltételek vagy eltérések sérelme nélkül.

| (7) | Annak érdekében, hogy az érintett termékek behozatalának irányítása megfelelő legyen, behozatali engedélyeket kell kiadni, amelyekre vonatkozóan különösen az eredetiségigazolásban szereplő bejegyzéseket kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az érintett termékek behozatalának irányítása megfelelő legyen, behozatali engedélyeket kell kiadni, amelyekre vonatkozóan különösen az eredetiségigazolásban szereplő bejegyzéseket kell ellenőrizni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2009. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra a következő vámkontingensek nyílnak meg:

| a) | 9 400 tonna Horvátországból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

a)

9 400 tonna Horvátországból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| b) | 1 500 tonna Bosznia és Hercegovinából származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

b)

1 500 tonna Bosznia és Hercegovinából származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| c) | 1 650 tonna Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

c)

1 650 tonna Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| d) | 9 175 tonna Szerbia és Koszovó vámterületéről származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve; |
| --- | --- |

d)

9 175 tonna Szerbia és Koszovó vámterületéről származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve;

| e) | 800 tonna Montenegróból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve. |
| --- | --- |

e)

800 tonna Montenegróból származó „baby beef”, hasított súlyban kifejezve.

Az első albekezdésben említett kontingensekhez a 09.4503, 09.4504, 09.4505, 09.4198 és 09.4199 tételszám tartozik.

E kontingensek kiosztása céljából 100 kilogramm élősúly 50 kilogramm hasított súllyal egyenértékű.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vámkontingenseken belül az alkalmazandó vámtétel az érték szerinti vámtétel 20 %-a és a közös vámtarifában meghatározott egyedi vámtétel 20 %-a.

(3)   Az (1) bekezdésben említett behozatali vámkontingenst a 2007/2000/EK rendelet II. mellékletében, a Horvátországgal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében, valamint a Montenegróval kötött ideiglenes megállapodás II. mellékletében említett következő KN-kódok alá sorolt egyes élő állatok és húsok számára kell fenntartani:

| — | ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 és ex 0102 90 79, |
| --- | --- |

—

ex 0102 90 51, ex 0102 90 59, ex 0102 90 71 és ex 0102 90 79,

| — | ex 0201 10 00 és ex 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

ex 0201 10 00 és ex 0201 20 20,

| — | ex 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 30,

| — | ex 0201 20 50. |
| --- | --- |

—

ex 0201 20 50.

2. cikk

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az 1301/2006/EK rendelet III. fejezete és a 376/2008/EK, valamint a 382/2008/EK rendelet alkalmazandó.

3. cikk

(1)   Az engedélykérelem és az engedély 8. rovatában fel kell tüntetni a származási országot vagy a származási vámterületet, és be kell ikszelni az „igen” rovatot. Az engedélyek egyben a megjelölt országból vagy vámterületről való behozatali kötelezettséget is jelentenek.

Az engedélykérelem és az engedély 20. rovatában az I. mellékletben felsorolt bejegyzések egyikét kell feltüntetni.

(2)   A 4. cikknek megfelelően kiállított eredetiségigazolás eredeti példányát és annak egy másodpéldányát be kell mutatni az illetékes hatóságnak az eredetiségigazoláshoz kapcsolódó első behozataliengedély-kérelemmel együtt.

Az eredetiségigazolásokat fel lehet használni az igazoláson feltüntetett mennyiséget meg nem haladó mennyiségekre szóló több behozatali engedély kiadásához. Ha egy igazolás alapján több engedély kiadására kerül sor, az illetékes hatóság:

| a) | a megadott mennyiség feltüntetésével hitelesíti az eredetiségigazolást; |
| --- | --- |

a)

a megadott mennyiség feltüntetésével hitelesíti az eredetiségigazolást;

| b) | biztosítja, hogy az adott igazoláshoz kapcsolódó behozatali engedélyeket ugyanazon a napon állítsák ki. |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az adott igazoláshoz kapcsolódó behozatali engedélyeket ugyanazon a napon állítsák ki.

(3)   Az illetékes hatóságok csak azt követően adhatnak ki behozatali engedélyeket, hogy meggyőződtek arról, hogy az eredetiségigazolásban feltüntetett valamennyi információ megfelel a Bizottságtól az érintett behozatalra vonatkozóan hetente kapott információnak. Az engedélyeket közvetlenül ez után ki kell adni.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vámkontingens keretében történő behozatalra vonatkozó engedélykérelemhez mellékelni kell a II. mellékletben felsorolt exportáló ország vagy vámterület hatóságai által kiadott eredetiségigazolást, amely igazolja, hogy az áruk az adott országból vagy vámterületről származnak, és – esettől függően – megfelelnek a 2007/2000/EK rendelet II. mellékletében, a Horvátországgal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött stabilizációs és társulási megállapodás III. mellékletében vagy a Montenegróval kötött ideiglenes megállapodás II. mellékletében megadott termékmeghatározásnak.

(2)   Az eredetiségigazolásokat egy eredeti és két másodpéldányban kell kiállítani, és a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén kell kinyomtatni és kitölteni a III–VIII. mellékletben az érintett exportáló országokra és vámterületre vonatkozó mintának megfelelően. Az igazolás az exportáló ország vagy vámterület hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén is kinyomtatható és kitölthető.

Azon tagállam illetékes hatóságai, amelyben a behozatali engedély iránti kérelmet benyújtották, megkövetelhetik, hogy az igazoláshoz annak fordítását is csatolják.

(3)   Az eredetiségigazolás eredeti példányát és másodpéldányait gépírással vagy kézírással kell kiállítani. Utóbbi esetben a kitöltéshez fekete tintát és nyomtatott nagybetűket kell használni.

Az igazolás formanyomtatványának mérete 210 × 297 mm. A papír súlyának legalább 40 g/m2-nek kell lennie. Az eredeti példány fehér, az első másodpéldány rózsaszín, a második pedig sárga.

(4)   Minden igazolást egyedi sorszámmal kell ellátni, amelyet a kiállító ország vagy vámterület megnevezése követ.

A másodpéldányok sorszáma és megnevezése ugyanaz, mint az eredeti példányé.

(5)   Az igazolások csak akkor érvényesek, ha azokat a II. mellékletben felsorolt kiállító hatóság megfelelően hitelesítette.

(6)   Az igazolások akkor minősülnek megfelelően hitelesítettnek, ha azokon feltüntették a kiadás dátumát és helyét, és ha szerepel rajtuk a kiállító hatóság bélyegzője és az aláírásra jogosult személy vagy személyek aláírása.

5. cikk

(1)   A II. mellékletben felsorolt, igazolást kiállító hatóságok:

| a) | az érintett exportáló ország vagy vámterület által igazolást kiállító hatóságként elismertek; |
| --- | --- |

a)

az érintett exportáló ország vagy vámterület által igazolást kiállító hatóságként elismertek;

| b) | kötelezettséget vállalnak az igazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzésére; |
| --- | --- |

b)

kötelezettséget vállalnak az igazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzésére;

| c) | kötelezettséget vállalnak arra, hogy legalább hetente egyszer továbbítják a Bizottságnak mindazon információkat, amelyek lehetővé teszik az eredetiségigazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését, különös tekintettel az igazolás sorszámára, az exportőrre, a címzettre, a rendeltetési országra, a termékre (élő állatok/hús), a nettó súlyra és az aláírás dátumára. |
| --- | --- |

c)

kötelezettséget vállalnak arra, hogy legalább hetente egyszer továbbítják a Bizottságnak mindazon információkat, amelyek lehetővé teszik az eredetiségigazolásokon szereplő bejegyzések ellenőrzését, különös tekintettel az igazolás sorszámára, az exportőrre, a címzettre, a rendeltetési országra, a termékre (élő állatok/hús), a nettó súlyra és az aláírás dátumára.

(2)   A II. mellékletben szereplő listát a Bizottság felülvizsgálja, ha az (1) bekezdés a) pontjában említett követelmény már nem teljesül, ha az igazolást kiállító hatóság nem teljesít egy vagy több rá háruló kötelezettséget, vagy ha új kiállító hatóság kijelölésére kerül sor.

6. cikk

Az eredetiségigazolások és a behozatali engedélyek a kiállításuk dátumától számított három hónapig érvényesek.

7. cikk

Az érintett exportáló ország vagy vámterület eljuttatja a Bizottságnak a kiállító hatóságai által használt bélyegzők lenyomatának mintáját, valamint az eredetiségigazolások aláírására jogosult személyek nevét és aláírásmintáját. A Bizottság ezt az információt eljuttatja a tagállamok illetékes hatóságaihoz.

8. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

| a) | legkésőbb 2010. február 28-ig azon termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket állítottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb 2010. február 28-ig azon termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket állítottak ki;

| b) | legkésőbb 2010. április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiállították. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2010. április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiállították.

(2)   Legkésőbb 2010. április 30-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékmennyiségekről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett értesítéseket az e rendelet IX., X. és XI. mellékletében foglaltak szerint kell megtenni, és a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében szereplő termékkategóriákat kell használni.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 25-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 240., 2000.9.23., 1. o.

2

(3)  Koszovó az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244/1999 sz. határozata értelmében.

3

(4)  HL L 26., 2005.1.28., 1. o.

4

(5)  HL L 84., 2004.3.20., 1. o.

5

(6)  HL L 345., 2007.12.28., 1. o.

6

(7)  HL L 304., 2001.11.21., 1. o.

7

(8)  HL L 25., 2002.1.29., 16. o.

8

(9)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

9

(10)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.

10

(11)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

11

---

I. MELLÉKLET

A 3. cikk (1) bekezdésében említett bejegyzések

| — | : | bolgárul | : | „Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | „Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008] |
| — | : | csehül | : | „Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008) |
| — | : | dánul | : | „Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008) |
| — | : | németül | : | „Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008) |
| — | : | észtül | : | „Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008) |
| — | : | görögül | : | „Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008] |
| — | : | angolul | : | „Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008) |
| — | : | franciául | : | „Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008] |
| — | : | olaszul | : | „Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008] |
| — | : | lettül | : | „Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008) |
| — | : | litvánul | : | „Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008) |
| — | : | magyarul | : | „Baby beef” (1189/2008/EK rendelet) |
| — | : | máltaiul | : | „Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008) |
| — | : | hollandul | : | „Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008) |
| — | : | lengyelül | : | „Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008) |
| — | : | portugálul | : | „Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008] |
| — | : | románul | : | „Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008] |
| — | : | szlovákul | : | „Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008] |
| — | : | szlovénul | : | „Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008) |
| — | : | finnül | : | „Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008) |
| — | : | svédül | : | „Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008) |

—

:

bolgárul

:

„Baby beef” (Регламент (ЕО) No 1189/2008)

—

:

spanyolul

:

„Baby beef” [Reglamento (CE) no 1189/2008]

—

:

csehül

:

„Baby beef” (Nařízení (ES) č. 1189/2008)

—

:

dánul

:

„Baby beef” (Forordning (EF) nr. 1189/2008)

—

:

németül

:

„Baby beef” (Verordnung (EG) Nr. 1189/2008)

—

:

észtül

:

„Baby beef” (Määrus (EÜ) nr 1189/2008)

—

:

görögül

:

„Baby beef” [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1189/2008]

—

:

angolul

:

„Baby beef” (Regulation (EC) No 1189/2008)

—

:

franciául

:

„Baby beef” [Règlement (CE) no 1189/2008]

—

:

olaszul

:

„Baby beef” [Regolamento (CE) n. 1189/2008]

—

:

lettül

:

„Baby beef” (Regula (EK) Nr. 1189/2008)

—

:

litvánul

:

„Baby beef” (Reglamentas (EB) Nr. 1189/2008)

—

:

magyarul

:

„Baby beef” (1189/2008/EK rendelet)

—

:

máltaiul

:

„Baby beef” (Regolament (KE) Nru 1189/2008)

—

:

hollandul

:

„Baby beef” (Verordening (EG) nr 1189/2008)

—

:

lengyelül

:

„Baby beef” (Rozporządzenie (WE) nr 1189/2008)

—

:

portugálul

:

„Baby beef” [Regulamento (CE) n.o 1189/2008]

—

:

románul

:

„Baby beef” [Regulamentul (CE) nr. 1189/2008]

—

:

szlovákul

:

„Baby beef” [Nariadenie (ES) č. 1189/2008]

—

:

szlovénul

:

„Baby beef” (Uredba (ES) št. 1189/2008)

—

:

finnül

:

„Baby beef” (Asetus (EY) N:o 1189/2008)

—

:

svédül

:

„Baby beef” (Förordning (EG) nr 1189/2008)

---

II. MELLÉKLET

Kiállító hatóságok:

| — | Horvát Köztársaság: Croatian Livestock Center, Zágráb, Horvátország. |
| --- | --- |

—

Horvát Köztársaság: Croatian Livestock Center, Zágráb, Horvátország.

| — | Bosznia-Hercegovina: |
| --- | --- |

—

Bosznia-Hercegovina:

| — | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje |
| --- | --- |

—

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: Univerzitet Sv. Kiril I Metodij, Institut za hrana, Fakultet za veterinarna medicina, „Lazar Pop-Trajkov 5-7”, 1000 Skopje

| — | Montenegró: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegró: Veterinary Directorate, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog br.9, 81000 Podgorica, Montenegro

| — | Szerbia vámterülete (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrád, Jugoszlávia.” |
| --- | --- |

—

Szerbia vámterülete (1): „YU Institute for Meat Hygiene and Technology, Kacanskog 13, Belgrád, Jugoszlávia.”

| — | Koszovó vámterülete |
| --- | --- |

—

Koszovó vámterülete

---

(1)  Kivéve Koszovót, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244/1999 sz. határozata értelmében.

---

III. MELLÉKLET

Image

---

IV. MELLÉKLET

Image

---

MELLÉKLET V

Image

---

VI. MELLÉKLET

Image

---

VII. MELLÉKLET

Image

---

VIII. MELLÉKLET

Image

---

IX. MELLÉKLET

(Kibocsátott) behozatali engedélyről szóló értesítés – 1189/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

Az 1189/2008/EK rendelet 8. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket kibocsátották

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Mennyiség
  (terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Mennyiség

(terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  A 382/2008/EK rendelet V. melléklete szerinti termékkategória/kategóriák.

---

X. MELLÉKLET

Behozatali engedélyekről szóló értesítés (felhasználatlan mennyiségek) – 1189/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

Az 1189/2008/EK rendelet 8. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket nem használták fel

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Felhasználatlan mennyiség
  (terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Felhasználatlan mennyiség

(terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  A 382/2008/EK rendelet V. melléklete szerinti termékkategória/kategóriák.

---

XI. MELLÉKLET

Szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségéről szóló értesítés – 1189/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

Az 1189/2008/EK rendelet 8. cikkének alkalmazása

A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége:

Időszak kezdete: ... vége: ... (behozatali vámkontingens-időszak).

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége
  (terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám) |
| --- | --- | --- |
| 09.4503 | | |
| 09.4504 | | |
| 09.4505 | | |
| 09.4198 | | |
| 09.4199 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége

(terméktömeg kilogramm vagy élőállat-szám)

09.4503

09.4504

09.4505

09.4198

09.4199

---

(1)  A 382/2008/EK rendelet V. melléklete szerinti termékkategória/kategóriák.

---

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/25

---

A BIZOTTSÁG 1190/2008/EK RENDELETE

(2008. november 28.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 101. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | A Bíróság 2008. szeptember 3-án (2) úgy határozott, hogy a 881/2002/EK rendeletet a Yassin Abdullah Kadira és az Al Barakaat International Foundationre vonatkozó részében megsemmisíti. A Bíróság ugyanakkor úgy határozott, hogy a 881/2002/EK rendelet joghatásai a Y. A. Kadira és az Al Barakaat International Foundationre vonatkozó részében az ítélet kihirdetésétől számított három hónapot meg nem haladó időszakra fennmaradnak. Ezt az időszakot azért biztosították, hogy lehetővé tegyék a megállapított jogsértések orvoslását. |
| --- | --- |

(2)

A Bíróság 2008. szeptember 3-án (2) úgy határozott, hogy a 881/2002/EK rendeletet a Yassin Abdullah Kadira és az Al Barakaat International Foundationre vonatkozó részében megsemmisíti. A Bíróság ugyanakkor úgy határozott, hogy a 881/2002/EK rendelet joghatásai a Y. A. Kadira és az Al Barakaat International Foundationre vonatkozó részében az ítélet kihirdetésétől számított három hónapot meg nem haladó időszakra fennmaradnak. Ezt az időszakot azért biztosították, hogy lehetővé tegyék a megállapított jogsértések orvoslását.

| (3) | A Bíróság ítéletének való megfelelés érdekében a Bizottság tájékoztatta Y. A. Kadit és az Al Barakaat International Foundationt az ENSZ Al-Qaida és Tálibán szankciós bizottsága indokainak összegzéséről, és lehetőséget adott nekik arra, hogy álláspontjuk megismertetése érdekében ezekre észrevételt tegyenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bíróság ítéletének való megfelelés érdekében a Bizottság tájékoztatta Y. A. Kadit és az Al Barakaat International Foundationt az ENSZ Al-Qaida és Tálibán szankciós bizottsága indokainak összegzéséről, és lehetőséget adott nekik arra, hogy álláspontjuk megismertetése érdekében ezekre észrevételt tegyenek.

| (4) | A Bizottság megkapta a Y. A. Kadi és az Al Barakaat International Foundation által benyújtott észrevételeket, és megvizsgálta azokat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megkapta a Y. A. Kadi és az Al Barakaat International Foundation által benyújtott észrevételeket, és megvizsgálta azokat.

| (5) | Az ENSZ Al-Qaida és Tálibán szankciós bizottsága által összeállított, azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó felsorolás, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik, magában foglalja Y. A. Kadit és az Al Barakaat International Foundationt. |
| --- | --- |

(5)

Az ENSZ Al-Qaida és Tálibán szankciós bizottsága által összeállított, azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó felsorolás, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik, magában foglalja Y. A. Kadit és az Al Barakaat International Foundationt.

| (6) | Miután a Bizottság alaposan megvizsgálta Y. A. Kadi 2008. november 10-én kelt levelében foglalt észrevételeit, valamint tekintettel a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Y. A. Kadi felsorolásban való feltüntetése az Al-Qaida hálózattal való összeköttetése alapján indokolt. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság alaposan megvizsgálta Y. A. Kadi 2008. november 10-én kelt levelében foglalt észrevételeit, valamint tekintettel a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Y. A. Kadi felsorolásban való feltüntetése az Al-Qaida hálózattal való összeköttetése alapján indokolt.

| (7) | Miután a Bizottság alaposan megvizsgálta az Al Barakaat International Foundation 2008. november 9-én kelt levelében foglalt észrevételeit, valamint tekintettel a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Al Barakaat International Foundation felsorolásban való feltüntetése az Al-Qaida hálózattal való összeköttetése alapján indokolt. |
| --- | --- |

(7)

Miután a Bizottság alaposan megvizsgálta az Al Barakaat International Foundation 2008. november 9-én kelt levelében foglalt észrevételeit, valamint tekintettel a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Al Barakaat International Foundation felsorolásban való feltüntetése az Al-Qaida hálózattal való összeköttetése alapján indokolt.

| (8) | A fentiekre tekintettel az I. mellékletet ki kell egészíteni Y. A. Kadival és az Al Barakaat International Foundationnel. |
| --- | --- |

(8)

A fentiekre tekintettel az I. mellékletet ki kell egészíteni Y. A. Kadival és az Al Barakaat International Foundationnel.

| (9) | Ezt a rendeletet 2002. május 30-tól kell alkalmazni, tekintettel a 881/2002/EK rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, valamint azon gazdasági szereplők jogos érdekvédelmének igényére, akik a megsemmisített rendelet jogszerűségére támaszkodtak, |
| --- | --- |

(9)

Ezt a rendeletet 2002. május 30-tól kell alkalmazni, tekintettel a 881/2002/EK rendelet értelmében a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztásának megelőző jellegére, valamint azon gazdasági szereplők jogos érdekvédelmének igényére, akik a megsemmisített rendelet jogszerűségére támaszkodtak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. december 3-án lép hatályba. A rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül kihirdetésre.

Ezt a rendeletet 2002. május 30-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

(2)  A C-402/05 P. sz. és C-415/05 P. sz., Yassin Abdullah Kadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács egyesített ügyekben hozott ítélet, Európai Bírósági Határozatok Tára 2008., I-... o. (még nem tették közzé).

2

Yassin Abdullah Kadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” pont a következő bejegyzéssel egészül ki:
  „Barakaat International Foundation. Cím: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Svédország; b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Svédország.” |
| --- | --- |

1.

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” pont a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Barakaat International Foundation. Cím: a) Box 4036, Spånga, Stockholm, Svédország; b) Rinkebytorget 1, 04, Spånga, Svédország.”

| 2. | A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzéssel egészül ki:
  „Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (más néven a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, b) Kahdi, Yasin, c) Yasin Al-Qadi). Születési ideje: 1955.2.23. Születési helye: Kairó, Egyiptom. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: a) B 751550, b) E 976177 (2004.3.6-án bocsátották ki, 2009.1.11-én jár le). Egyéb információk: Jeddah, Szaúd-Arábia.” |
| --- | --- |

2.

A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Yasin Abdullah Ezzedine Qadi (más néven a) Kadi, Shaykh Yassin Abdullah, b) Kahdi, Yasin, c) Yasin Al-Qadi). Születési ideje: 1955.2.23. Születési helye: Kairó, Egyiptom. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: a) B 751550, b) E 976177 (2004.3.6-án bocsátották ki, 2009.1.11-én jár le). Egyéb információk: Jeddah, Szaúd-Arábia.”

---

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/27

---

A BIZOTTSÁG 1191/2008/EK RENDELETE

(2008. december 1.)

a gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1186/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat az 1186/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2008. december 1-jetől alkalmazandó behozatali vámokat az 1186/2008/EK bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1186/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 euróval eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1186/2008/EK rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | Az 1186/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1186/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1186/2008/EK rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2008. december 2-án kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 319., 2008.11.29., 56. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2008. december 2-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 35,10 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 35,10 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

35,10

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

21,34

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

21,34

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

35,10

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

28.11.2008

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 114,32 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

241,10

231,10

211,10

114,32

Öböl-beli árnövelés

—

12,34

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 11,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 9,04 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

11,39 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

9,04 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/30

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. november 20.)

a 2006/88/EK tanácsi irányelvben előírt kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerekre vonatkozó iránymutatásokról

(az értesítés a C(2008) 6787. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/896/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/88/EK irányelv meghatározza a víziállatok egyes betegségeinek gyanúja vagy kitörése esetén alkalmazandó védelmi minimumintézkedéseket. Ezenkívül az említett irányelv IV. mellékletének II. része felsorol egyes egzotikus és nem egzotikus betegségeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/88/EK irányelv meghatározza a víziállatok egyes betegségeinek gyanúja vagy kitörése esetén alkalmazandó védelmi minimumintézkedéseket. Ezenkívül az említett irányelv IV. mellékletének II. része felsorol egyes egzotikus és nem egzotikus betegségeket.

| (2) | A 2006/88/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi gazdaságban és puhatestű-tenyésztési területen a tenyésztés típusának megfelelő, kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszert alkalmazzanak. E rendszereknek figyelembe kell venniük az említett irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kidolgozandó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/88/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi gazdaságban és puhatestű-tenyésztési területen a tenyésztés típusának megfelelő, kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszert alkalmazzanak. E rendszereknek figyelembe kell venniük az említett irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kidolgozandó iránymutatásokat.

| (3) | A 2006/88/EK irányelv értelmében az állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek egyrészt bármely, megnövekedett arányú elhullás kimutatását célozzák a gazdaságokban és a puhatestű-tenyésztési területeken – a tenyésztés típusának függvényében –, másrészt pedig az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt betegségek kimutatását azokban a gazdaságokban és puhatestű-tenyésztési területeken, ahol jelen vannak az adott betegségekre fogékony fajok. Ezenkívül a 2006/88/EK irányelv III. mellékletének B. része értelmében az e rendszerek keretében végzett ellenőrzések célja az is, hogy víziállat-egészségügyi tanácsadást nyújtsanak a víziállat-tenyésztő vállalkozások üzemeltetői számára, és szükség esetén megtegyék a szükséges állatorvosi intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/88/EK irányelv értelmében az állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek egyrészt bármely, megnövekedett arányú elhullás kimutatását célozzák a gazdaságokban és a puhatestű-tenyésztési területeken – a tenyésztés típusának függvényében –, másrészt pedig az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt betegségek kimutatását azokban a gazdaságokban és puhatestű-tenyésztési területeken, ahol jelen vannak az adott betegségekre fogékony fajok. Ezenkívül a 2006/88/EK irányelv III. mellékletének B. része értelmében az e rendszerek keretében végzett ellenőrzések célja az is, hogy víziállat-egészségügyi tanácsadást nyújtsanak a víziállat-tenyésztő vállalkozások üzemeltetői számára, és szükség esetén megtegyék a szükséges állatorvosi intézkedéseket.

| (4) | Az akvakultúra-ágazat Közösségen belüli sokszínűsége miatt a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszereket hozzá kell igazítani az ágazat szerkezetéhez és az egyes tagállamok állat-egészségügyi helyzetéhez. A tagállamok által az e rendszerek esetében figyelembe veendő iránymutatásokat ezért általános útmutatásra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

Az akvakultúra-ágazat Közösségen belüli sokszínűsége miatt a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszereket hozzá kell igazítani az ágazat szerkezetéhez és az egyes tagállamok állat-egészségügyi helyzetéhez. A tagállamok által az e rendszerek esetében figyelembe veendő iránymutatásokat ezért általános útmutatásra kell korlátozni.

| (5) | Emiatt helyénvaló meghatározni ebben a határozatban azokat az iránymutatásokat, melyeket figyelembe kell venni a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek esetében. |
| --- | --- |

(5)

Emiatt helyénvaló meghatározni ebben a határozatban azokat az iránymutatásokat, melyeket figyelembe kell venni a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek esetében.

| (6) | Az e határozatban megállapított intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban megállapított intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete tartalmazza azokat az iránymutatásokat, melyeket figyelembe kell venni a 2006/88/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdésében előírt kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek esetében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 20-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2006/88/EK IRÁNYELV 10. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉBEN ELŐÍRT KOCKÁZATALAPÚ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI FELÜGYELETI RENDSZEREK ESETÉBEN FIGYELEMBE VEENDŐ IRÁNYMUTATÁSOK

1.   Az iránymutatások célja

Ezen iránymutatások célja útmutatás a tagállamok számára a 2006/88/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdésében előírt kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerekre (a továbbiakban: kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek) vonatkozóan.

2.   Az ellenőrzések tartalma

2.1.   NYILVÁNTARTÁSOK ELLENŐRZÉSE ÉS KLINIKAI VIZSGÁLATOK

A gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területeken végzett ellenőrzéseknek a 2006/88/EK irányelv 8. cikkében előírt nyilvántartások elemzéséből kell állnia – különös figyelemmel az elhullások bejegyzésére – annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni a gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület egészségügyi státusának alakulását.

Ellenőrizni kell valamennyi járványügyi egység reprezentatív kiválasztását.

Amennyiben vannak ilyenek, a nemrégiben elhullott, illetve haldokló tenyésztett víziállatok reprezentatív mintáját klinikailag meg kell vizsgálni – mind külsőleg, mind belsőleg – abból a szempontból, hogy észlelhetők-e nagyobb patológiai elváltozások. A vizsgálatnak különösen a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt betegségekkel (a továbbiakban: felsorolt betegség) való fertőzöttség kimutatására kell irányulnia.

Amennyiben a vizsgálat eredményei alapján ilyen betegség jelenlétének gyanúja merül fel, a gazdaságból vagy a puhatestű-tenyésztési területről származó tenyésztett víziállatokat laboratóriumi vizsgálatnak kell alávetni.

A felsorolt betegségek egyikének gyanúja és/vagy megerősítése esetén bevezetendő intézkedésekre vonatkozó részletes szabályokat a 2006/88/EK irányelv V. fejezete tartalmazza.

2.2.   MINTAVÉTEL ÉS LABORATÓRIUMI VIZSGÁLAT

Nem minden esetben van szükség mintavételre laboratóriumi vizsgálat céljából. Annak meghatározásához, hogy szükséges-e mintavétel, figyelembe kell venni a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület nyilvántartásainak ellenőrzése, illetve a tenyésztett víziállatok ellenőrzése során szerzett információkat, valamint egyéb vonatkozó információkat.

3.   Az illetékes hatóság, magán állatorvosok és egyéb képesített víziállat-egészségügyi szolgálatok közötti választás az ellenőrzések elvégzésére

A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek részét képező ellenőrzéseket az illetékes hatóságnak kell-e elvégeznie, vagy magán állatorvosok, illetve egyéb képesített víziállat-egészségügyi szolgálatok is engedélyt kaphatnak-e erre.

4.   Az ellenőrzések gyakorisága

A 2006/88/EK irányelv III. mellékletének B. része ajánlást tesz a gazdaságokban és puhatestű-tenyésztési területeken végzendő ellenőrzések gyakoriságára. A gyakoriságot két tényező határozza meg:

| a) | az érintett tagállam, övezet vagy területi egység egészségügyi státusa az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt nem egzotikus betegségek (a továbbiakban: felsorolt nem egzotikus betegségek) vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam, övezet vagy területi egység egészségügyi státusa az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsorolt nem egzotikus betegségek (a továbbiakban: felsorolt nem egzotikus betegségek) vonatkozásában;

| b) | a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület kockázati szintje a megbetegedések és a betegségek terjedése vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület kockázati szintje a megbetegedések és a betegségek terjedése vonatkozásában.

5.   A gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek egészségügyi státusa

A 2006/88/EK irányelv III. mellékletének B. része az egészségügyi státus alábbi kategóriáit különbözteti meg:

| I. kategória | a) | A 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított. Ez a státus azon alapul, hogy:






  i. | az adott betegség(ek)re fogékony fajok egyike sincs jelen a tagállamban, övezetben vagy területi egységben, és – adott esetben – a tagállam, övezet vagy területi egység vízforrásában; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

I. kategória

a)

A 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított. Ez a státus azon alapul, hogy:

i.

az adott betegség(ek)re fogékony fajok egyike sincs jelen a tagállamban, övezetben vagy területi egységben, és – adott esetben – a tagállam, övezet vagy területi egység vízforrásában; vagy

| ii. | a kórokozó a tagállamban, övezetben vagy területi egységben és – adott esetben – annak vízforrásában tudvalevőleg nem képes életben maradni. |
| --- | --- |

ii.

a kórokozó a tagállamban, övezetben vagy területi egységben és – adott esetben – annak vízforrásában tudvalevőleg nem képes életben maradni.

| b) | A 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének c) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított. Ez a státus a 2006/88/EK irányelv V. melléklete II. részében meghatározott feltételeknek megfelelő célzott felügyeleten alapul. |
| --- | --- |

b)

A 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének c) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított. Ez a státus a 2006/88/EK irányelv V. melléklete II. részében meghatározott feltételeknek megfelelő célzott felügyeleten alapul.

II. kategória

Betegségtől mentesnek nem nyilvánított, de a 2006/88/EK irányelv 44. cikke (1) bekezdésével összhangban jóváhagyott felügyeleti program vonatkozik rá.

III. kategória

A fertőzést nem mutatták ki, de nem is vonatkozik rá olyan felügyeleti program, mely a betegségtől mentes státus elérésére irányul.

IV. kategória

A fertőzést kimutatták, de a 2006/88/EK irányelv 44. cikke (2) bekezdésével összhangban jóváhagyott felszámolási program vonatkozik rá.

V. kategória

A fertőzést kimutatták. A 2006/88/EK irányelv V. fejezetében előírt járványvédelmi minimumintézkedések vonatkoznak rá.

Adott esetben egy kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer keretében végzett ellenőrzések az alábbiakkal ötvözhetők:

| a) | a 2006/88/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok keretében végzett ellenőrzések (a II. vagy IV. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében); |
| --- | --- |

a)

a 2006/88/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok keretében végzett ellenőrzések (a II. vagy IV. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében);

| b) | a betegségmentes státus fenntartására irányuló bármely felügyelet (a 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított, az I. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében); |
| --- | --- |

b)

a betegségmentes státus fenntartására irányuló bármely felügyelet (a 2006/88/EK irányelv 49. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával vagy az 50. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjával összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított, az I. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében);

| c) | a 2006/88/EK irányelv V. fejezete szerinti járványvédelmi intézkedések keretében végzett bármely ellenőrzés (az V. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében). |
| --- | --- |

c)

a 2006/88/EK irányelv V. fejezete szerinti járványvédelmi intézkedések keretében végzett bármely ellenőrzés (az V. kategóriába tartozó övezetek vagy területi egységek esetében).

Kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszerek tervezésekor a tagállamoknak a következőket kell figyelembe venniük:

| a) | a II. és IV. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező területeken található gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek esetében a 2006/88/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok által előírt ellenőrzési gyakoriság nagyobb, mint az említett irányelv III. mellékletének B. részében ajánlott gyakoriság, ezért nem szükséges, hogy a tagállamok különleges követelményeket állapítsanak meg az ilyen programok hatálya alá tartozó területeken található gazdaságokra és puhatestű-tenyésztési területekre vonatkozó ellenőrzési gyakoriságra; |
| --- | --- |

a)

a II. és IV. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező területeken található gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek esetében a 2006/88/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott felügyeleti vagy felszámolási programok által előírt ellenőrzési gyakoriság nagyobb, mint az említett irányelv III. mellékletének B. részében ajánlott gyakoriság, ezért nem szükséges, hogy a tagállamok különleges követelményeket állapítsanak meg az ilyen programok hatálya alá tartozó területeken található gazdaságokra és puhatestű-tenyésztési területekre vonatkozó ellenőrzési gyakoriságra;

| b) | a tagállamoknak elsősorban az I., III. és V. kategóriába tartozó egészségügyi státusszal rendelkező területeken található gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek esetében kell különleges követelményeket megállapítaniuk az ellenőrzési gyakoriságra vonatkozóan egy kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer keretében, különleges körülményektől és nemzeti intézkedésektől függően; |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak elsősorban az I., III. és V. kategóriába tartozó egészségügyi státusszal rendelkező területeken található gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek esetében kell különleges követelményeket megállapítaniuk az ellenőrzési gyakoriságra vonatkozóan egy kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer keretében, különleges körülményektől és nemzeti intézkedésektől függően;

| c) | figyelembe kell venni, hogy egy gazdaságnak vagy puhatestű-tenyésztési területnek különböző betegségek tekintetében eltérő egészségügyi státusa lehet; ez olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében fordulhat elő, melyek a felsorolt nem egzotikus betegségek közül egynél többre fogékonyak (1). |
| --- | --- |

c)

figyelembe kell venni, hogy egy gazdaságnak vagy puhatestű-tenyésztési területnek különböző betegségek tekintetében eltérő egészségügyi státusa lehet; ez olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében fordulhat elő, melyek a felsorolt nem egzotikus betegségek közül egynél többre fogékonyak (1).

6.   A gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintjének meghatározása

6.1.   BEVEZETÉS

A gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintje nem csupán különböző egészségügyi státusszal rendelkező területek között, hanem az ugyanazon egészségügyi státusszal rendelkező területeken belül is eltéréseket mutat (2).

A 6.2. pont iránymutatást ad a kockázati tényezőkhöz, melyeket figyelembe kell venni a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintjének meghatározásakor.

A 6.3. pont olyan modellt határoz meg, mely felhasználható a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek magas, közepes vagy alacsony kockázati szint szerinti besorolásához. A tagállamok más modelleket is alkalmazhatnak a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintjének meghatározásához, amennyiben azok a modellek megfelelőbbnek tűnnek egy adott helyzetben.

Ezen iránymutatások nem tartalmaznak információt arra vonatkozóan, hogy a tagállamok milyen módon alkalmazzák a 6.3. pontban meghatározott modellt. A tagállamok:

| a) | minden egyes gazdaság és puhatestű-tenyésztési terület esetében alkalmazhatják a modellt az egyedi kockázati szint meghatározásához; vagy |
| --- | --- |

a)

minden egyes gazdaság és puhatestű-tenyésztési terület esetében alkalmazhatják a modellt az egyedi kockázati szint meghatározásához; vagy

| b) | felhasználhatják a modellt a különböző típusú gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek jegyzékbe vételéhez és erre támaszkodva annak meghatározásához, hogy a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek mely kategóriái tekintendők alacsony, közepes vagy magas kockázati szinthez tartozónak. |
| --- | --- |

b)

felhasználhatják a modellt a különböző típusú gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek jegyzékbe vételéhez és erre támaszkodva annak meghatározásához, hogy a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek mely kategóriái tekintendők alacsony, közepes vagy magas kockázati szinthez tartozónak.

6.2.   KOCKÁZATI TÉNYEZŐK

Számos tényezőt kell figyelembe venni egy gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület kockázati szintjének meghatározásakor. E tényezők magukban foglalhatják az alábbiakat, de nem csupán ezekre korlátozódnak:

| a) | a betegség víz útján való közvetlen terjedése; |
| --- | --- |

a)

a betegség víz útján való közvetlen terjedése;

| b) | a tenyésztett víziállatok mozgása; |
| --- | --- |

b)

a tenyésztett víziállatok mozgása;

| c) | a termelés típusa; |
| --- | --- |

c)

a termelés típusa;

| d) | a tartott tenyésztett víziállatfajok; |
| --- | --- |

d)

a tartott tenyésztett víziállatfajok;

| e) | a biológiai biztonsági rendszer, beleértve a személyzet képesítését és képzését; |
| --- | --- |

e)

a biológiai biztonsági rendszer, beleértve a személyzet képesítését és képzését;

| f) | a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, illetve feldolgozó létesítmények sűrűsége az érintett gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet körülvevő területen; |
| --- | --- |

f)

a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, illetve feldolgozó létesítmények sűrűsége az érintett gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet körülvevő területen;

| g) | az érintett gazdaságnál vagy puhatestű-tenyésztési területnél alacsonyabb egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek közelsége; |
| --- | --- |

g)

az érintett gazdaságnál vagy puhatestű-tenyésztési területnél alacsonyabb egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek közelsége;

| h) | az érintett gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület, illetve a területen található más gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek egészségügyi státusának alakulása; |
| --- | --- |

h)

az érintett gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület, illetve a területen található más gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek egészségügyi státusának alakulása;

| i) | kórokozók jelenléte az érintett gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet körülvevő területen található vadon élő víziállatokban; |
| --- | --- |

i)

kórokozók jelenléte az érintett gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet körülvevő területen található vadon élő víziállatokban;

| j) | az érintett gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület közelében végzett emberi tevékenységekből eredő kockázat (3); |
| --- | --- |

j)

az érintett gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület közelében végzett emberi tevékenységekből eredő kockázat (3);

| k) | ragadozók vagy madarak, melyek bejuthatnak az érintett gazdaságba vagy puhatestű-tenyésztési területre. |
| --- | --- |

k)

ragadozók vagy madarak, melyek bejuthatnak az érintett gazdaságba vagy puhatestű-tenyésztési területre.

A gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintjének vizsgálatát célzó összetett rendszer alkalmazásával – minden vonatkozó kockázati tényezőt figyelembe véve – pontosan besorolhatók a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szintjük alapján. E rendszer azonban túlzottan időigényes lehet és nem nevezhető költséghatékonynak. Ezenkívül bonyolult művelet az összes kockázat vizsgálatára szolgáló különböző tényezők súlyozása.

Tekintettel a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek kockázati szint alapján történő besorolását célzó összetett rendszer használatával kapcsolatos nehézségekre, a legtöbb esetben helyénvaló a következő kockázati tényezőkre összpontosítani:

| a) | a betegség víz útján való, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatti közvetlen terjedése; |
| --- | --- |

a)

a betegség víz útján való, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatti közvetlen terjedése;

| b) | a tenyésztett víziállatok mozgása. |
| --- | --- |

b)

a tenyésztett víziállatok mozgása.

E két kockázati tényező releváns, a termelés típusától, a gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területeken tartott tenyésztett víziállat-fajoktól és az érintett betegségektől függetlenül.

6.3.   A GAZDASÁGOK ÉS PUHATESTŰ-TENYÉSZTÉSI TERÜLETEK KOCKÁZATI SZINTJÉNEK MEGHATÁROZÁSÁRA SZOLGÁLÓ MODELL

A gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek (magas/közepes/alacsony) kockázati szintjének meghatározására szolgáló modell három lépést foglal magában:

| I. lépés | : | A megbetegedés valószínűségének becslése a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen. |
| --- | --- | --- |
| II. lépés | : | A betegségnek a gazdaságból vagy puhatestű-tenyésztési területről való szétterjedése valószínűségének becslése. |
| III. lépés | : | Az I. és II. lépésből eredő kockázati szintek becslésének ötvözése. |

I. lépés

:

A megbetegedés valószínűségének becslése a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen.

II. lépés

:

A betegségnek a gazdaságból vagy puhatestű-tenyésztési területről való szétterjedése valószínűségének becslése.

III. lépés

:

Az I. és II. lépésből eredő kockázati szintek becslésének ötvözése.

I.   lépés

A megbetegedés valószínűségének becslése a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen

| Annak valószínűsége, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt kerül sor megbetegedésre | Annak valószínűsége, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén kerül sor megbetegedésre | Kockázati szint |
| --- | --- | --- |
| Magas | Magas | Magas |
| Magas | Alacsony | Közepes |
| Alacsony | Magas | Közepes |
| Alacsony | Alacsony | Alacsony |

Annak valószínűsége, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt kerül sor megbetegedésre

Annak valószínűsége, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén kerül sor megbetegedésre

Kockázati szint

Magas

Magas

Magas

Magas

Alacsony

Közepes

Alacsony

Magas

Közepes

Alacsony

Alacsony

Alacsony

II.   lépés

A betegség terjedése valószínűségének becslése a gazdaságból vagy a puhatestű-tenyésztési területről kiindulva

| Annak valószínűsége, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt terjed a betegség | Annak valószínűsége, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén terjed a betegség | Kockázati szint |
| --- | --- | --- |
| Magas | Magas | Magas |
| Magas | Alacsony | Közepes |
| Alacsony | Magas | Közepes |
| Alacsony | Alacsony | Alacsony |

Annak valószínűsége, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt terjed a betegség

Annak valószínűsége, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén terjed a betegség

Kockázati szint

Magas

Magas

Magas

Magas

Alacsony

Közepes

Alacsony

Magas

Közepes

Alacsony

Alacsony

Alacsony

III.   lépés

Az I. és II. lépésből eredő kockázati szintek becslésének ötvözése

| I. lépés. A megbetegedés valószínűsége | Magas | M | H | H |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Közepes | L | M | H |
| Alacsony | L | L | M |
| | | Alacsony | Közepes | Magas |
| | | II. lépés. A betegség terjedésének valószínűsége |

I. lépés. A megbetegedés valószínűsége

Magas

M

H

H

Közepes

L

M

H

Alacsony

L

L

M

Alacsony

Közepes

Magas

II. lépés. A betegség terjedésének valószínűsége

6.4.   AZ I. KATEGÓRIÁJÚ EGÉSZSÉGÜGYI STÁTUSSZAL RENDELKEZŐ EGYES GAZDASÁGOK ÉS PUHATESTŰ-TENYÉSZTÉSI TERÜLETEK KOCKÁZATI SZINTJE

A felsorolt nem egzotikus betegségek valamelyikére fogékony fajokat nem tartó gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében, vagy ha az adott kórokozó tudvalevőleg nem képes életben maradni a tagállamban, övezetben vagy területi egységben és – adott esetben – annak vízforrásában, a kockázati szint a 2006/88/EK irányelv III. mellékletének B. része értelmében alacsonynak tekinthető. Emiatt elvileg nem szükséges, hogy a kockázatalapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer különböző ellenőrzési gyakoriságokat alkalmazzon.

A gazdaságoknak és puhatestű-tenyésztési területeknek azonban egymástól eltérő lehet a kockázati szintje a felsorolt nem egzotikus betegségek, illetve az újonnan megjelenő betegségek előfordulása és terjedése tekintetében. Így a tagállamok a gazdaságokat és puhatestű-tenyésztési területeket kockázati szintjük szerint sorolhatják be és ezáltal megkülönböztethetik őket felügyeleti és ellenőrzési szintjük alapján. Ennek során a tagállamok azt is figyelembe vehetik, hogy optimalizálni kell a források felhasználását.

6.5.   AZON VALÓSZÍNŰSÉG BECSLÉSE, HOGY VÍZ ÚTJÁN, ILLETVE A GAZDASÁGOK ÉS PUHATESTŰ-TENYÉSZTÉSI TERÜLETEK FÖLDRAJZI KÖZELSÉGE MIATT TÖRTÉNIK A MEGBETEGEDÉS, ILLETVE TERJED A BETEGSÉG

6.5.1.   Bevezetés

A gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében akkor alacsony a megbetegedés és a betegség terjedésének kockázata, ha úgy tekinthető, hogy a vízforrások és a vízkibocsátás, illetve a vízi környezet, melyben a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület található, bizonyos szintű védelmet biztosítanak a kórokozók behurcolása és terjedése ellen. Annak kockázata, hogy egy betegség víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt megjelenik vagy elterjed-e egy gazdaságban, illetve egy puhatestű-tenyésztési területen vagy onnan kiindulva, nagyon változó lehet (4).

A 6.3. pontban ismertetett modell csupán a betegség víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatti terjedésének magas és alacsony valószínűsége között tesz különbséget.

Ez a pont példákat mutat be olyan helyzetekről, melyeknél feltehetően alacsony annak a valószínűsége, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt történik a megbetegedés, vagy terjed a betegség.

Az e pontban szereplő példák listája nem teljes. Emiatt nem vonható le az a következtetés, hogy az e példákon kívüli gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében magas a valószínűsége a megbetegedésnek, illetve a betegség terjedésének.

6.5.2.   Példák annak az alacsony kockázatára, hogy víz útján, illetve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt történik a megbetegedés:

| a) | olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek vízellátását fúrólyuk vagy forrás biztosítja; |
| --- | --- |

a)

olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek vízellátását fúrólyuk vagy forrás biztosítja;

| b) | olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyeket fertőtlenített vagy kezelt vízzel látnak el a kórokozók behurcolásának megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

b)

olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyeket fertőtlenített vagy kezelt vízzel látnak el a kórokozók behurcolásának megelőzése érdekében;

| c) | az olyan egyéb vízforrásból származó vízzel ellátott gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek:






  i. | melyek nem kapcsolódnak olyan gazdaságokhoz vagy puhatestű-tenyésztési területekhez, illetve feldolgozó létesítményekhez, melyekben a tartott vagy feldolgozásra kerülő fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen tartott fajok; |
| --- | --- | --- |

c)

az olyan egyéb vízforrásból származó vízzel ellátott gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek:

i.

melyek nem kapcsolódnak olyan gazdaságokhoz vagy puhatestű-tenyésztési területekhez, illetve feldolgozó létesítményekhez, melyekben a tartott vagy feldolgozásra kerülő fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen tartott fajok;

| ii. | melyekben nincsenek a fogékony fajokhoz tartozó vadon élő víziállatok; |
| --- | --- |

ii.

melyekben nincsenek a fogékony fajokhoz tartozó vadon élő víziállatok;

| d) | más vízforrásoktól elszigelt belvízi medencék, beleértve a tavacskákat és tavakat; annak meghatározásához, hogy a vízmedence elszigeteltnek tekinthető-e, figyelembe kell venni az olyan szezonális változásokat, mint a más vízforrásokkal való, áradások alkalmával történő érintkezés lehetőségét; |
| --- | --- |

d)

más vízforrásoktól elszigelt belvízi medencék, beleértve a tavacskákat és tavakat; annak meghatározásához, hogy a vízmedence elszigeteltnek tekinthető-e, figyelembe kell venni az olyan szezonális változásokat, mint a más vízforrásokkal való, áradások alkalmával történő érintkezés lehetőségét;

| e) | part menti gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek védettek azáltal, hogy biztonságos távolságra vannak olyan más gazdaságoktól és puhatestű-tenyésztési területektől, illetve feldolgozó létesítményektől, melyekben a tartott vagy feldolgozásra kerülő fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen tartott fajok; az illetékes hatóság állapítja meg, hogy mi számít biztonságos távolságnak, figyelembe véve olyan tényezőket, mint az adott kórokozók életben maradási képességét nyílt vizekben, a vízáramlatokat és az árapályterület nagyságát. |
| --- | --- |

e)

part menti gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek védettek azáltal, hogy biztonságos távolságra vannak olyan más gazdaságoktól és puhatestű-tenyésztési területektől, illetve feldolgozó létesítményektől, melyekben a tartott vagy feldolgozásra kerülő fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen tartott fajok; az illetékes hatóság állapítja meg, hogy mi számít biztonságos távolságnak, figyelembe véve olyan tényezőket, mint az adott kórokozók életben maradási képességét nyílt vizekben, a vízáramlatokat és az árapályterület nagyságát.

6.5.3.   Példák annak az alacsony kockázatára, hogy víz útján, illletve a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek földrajzi közelsége miatt terjed a betegség:

| a) | olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem természetes vízi utakba bocsátják ki a szennyvizet (5); |
| --- | --- |

a)

olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem természetes vízi utakba bocsátják ki a szennyvizet (5);

| b) | olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek fertőtlenítik vagy más módon kezelik a szennyvizet a kórokozók terjedésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

b)

olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek fertőtlenítik vagy más módon kezelik a szennyvizet a kórokozók terjedésének megelőzése érdekében;

| c) | olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nyilvános szennyvízrendszerekbe bocsátják ki vizüket, feltéve, hogy a nyilvános szennyvízrendszer bizonyos fajta szennyvízkezelést is magában foglal; ha azonban a szennyvizet kezelés nélkül bocsátják ki természetes vízi utakba, abban az esetben nem tekinthető úgy, hogy a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek alacsony kockázati valószínűséget hordoznak magukban; |
| --- | --- |

c)

olyan gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nyilvános szennyvízrendszerekbe bocsátják ki vizüket, feltéve, hogy a nyilvános szennyvízrendszer bizonyos fajta szennyvízkezelést is magában foglal; ha azonban a szennyvizet kezelés nélkül bocsátják ki természetes vízi utakba, abban az esetben nem tekinthető úgy, hogy a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek alacsony kockázati valószínűséget hordoznak magukban;

| d) | azok a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem bocsátanak ki szennyvizet tenyésztett víziállatokat vagy a vonatkozó felsorolt betegség(ek)re fogékony fajokhoz tartozó vadon élő víziállatokat tartalmazó vizekbe; |
| --- | --- |

d)

azok a gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem bocsátanak ki szennyvizet tenyésztett víziállatokat vagy a vonatkozó felsorolt betegség(ek)re fogékony fajokhoz tartozó vadon élő víziállatokat tartalmazó vizekbe;

| e) | más vízforrásoktól elszigetelt belvízi medencék, beleértve a tavacskákat és tavakat; annak meghatározásához, hogy a vízmedence elszigeteltnek tekinthető-e, figyelembe kell venni az olyan szezonális változásokat, mint a más vízforrásokkal való, áradások alkalmával történő bármely érintkezés lehetőségét; |
| --- | --- |

e)

más vízforrásoktól elszigetelt belvízi medencék, beleértve a tavacskákat és tavakat; annak meghatározásához, hogy a vízmedence elszigeteltnek tekinthető-e, figyelembe kell venni az olyan szezonális változásokat, mint a más vízforrásokkal való, áradások alkalmával történő bármely érintkezés lehetőségét;

| f) | part menti gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek védettek azáltal, hogy biztonságos távolságra vannak olyan más gazdaságoktól és puhatestű-tenyésztési területektől, melyek esetében a tartott fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területeken tartott fajok; az illetékes hatóság állapítja meg, hogy mi számít biztonságos távolságnak, figyelembe véve olyan tényezőket mint az adott kórokozók életben maradási képességét nyílt vizekben, a vízáramlatokat és az árapályterület nagyságát. |
| --- | --- |

f)

part menti gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek védettek azáltal, hogy biztonságos távolságra vannak olyan más gazdaságoktól és puhatestű-tenyésztési területektől, melyek esetében a tartott fajok ugyanazon betegségekre fogékonyak, mint az érintett gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területeken tartott fajok; az illetékes hatóság állapítja meg, hogy mi számít biztonságos távolságnak, figyelembe véve olyan tényezőket mint az adott kórokozók életben maradási képességét nyílt vizekben, a vízáramlatokat és az árapályterület nagyságát.

6.6.   AZON VALÓSZÍNŰSÉG BECSLÉSE, HOGY A TENYÉSZTETT VÍZIÁLLATOK MOZGÁSA RÉVÉN TÖRTÉNIK A MEGBETEGEDÉS, ILLETVE TERJED A BETEGSÉG

6.6.1.   Bevezetés

Az élő tenyésztett víziállatok gazdaságokba és puhatestű-tenyésztési területekre történő be-, illetve onnan való kiszállítása a betegség terjesztésének rendkívül fontos formája.

E tényező értékelésekor a következőket kell vizsgálni:

| a) | a tenyésztett víziállatok származási helye; |
| --- | --- |

a)

a tenyésztett víziállatok származási helye;

| b) | a gazdaságokba vagy a puhatestű-tenyésztési területekre szállított tenyésztett víziállatok száma; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságokba vagy a puhatestű-tenyésztési területekre szállított tenyésztett víziállatok száma;

| c) | a tenyésztett víziállatok beszállítóinak száma; |
| --- | --- |

c)

a tenyésztett víziállatok beszállítóinak száma;

| d) | a tenyésztett víziállatok gazdaságokba és puhatestű-tenyésztési területekre történő be-, illetve onnan való kiszállításának gyakorisága. |
| --- | --- |

d)

a tenyésztett víziállatok gazdaságokba és puhatestű-tenyésztési területekre történő be-, illetve onnan való kiszállításának gyakorisága.

A 6.3. pontban meghatározott modell csupán azt ajánlja, hogy a gazdaságokat aszerint sorolják be, hogy magas vagy alacsony-e annak kockázata, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén megbetegedés történik, illetve terjed a betegség. E modell alkalmazásában ezért elegendő csupán azt figyelembe venni, hogy a gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület tenyésztett víziállat-felvevő vagy -ellátó-e (beleértve az ikrákat), valamint az állatok származási helyét.

Ez a pont példákat mutat be olyan helyzetekről, melyekben feltehetően alacsony annak a valószínűsége, hogy a tenyésztett víziállatok mozgása révén történik a megbetegedés, illetve terjed a betegség.

Az e pontban szereplő példák listája nem teljes. Emiatt nem vonható le az a következtetés, hogy az e példákon kívüli gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek esetében magas a kockázata a megbetegedésnek, illetve a betegség terjedésének.

6.6.2.   Példák annak az alacsony valószínűségére, hogy a tenyésztett víziállatok gazdaságokba és puhatestű-tenyésztési területekre való szállítása okozza a megbetegedést:

| a) | gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek önellátók az ikrákat vagy ivadékokat illetően (6); |
| --- | --- |

a)

gazdaságok és puhatestű-tenyésztési területek, melyek önellátók az ikrákat vagy ivadékokat illetően (6);

| b) | olyan esetek, melyekben kizárólag betegségtől mentes övezetekből vagy területi egységekből szállítják a tenyésztett víziállatokat. A III. és V. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok esetében a meglévő közösségi jogszabályok nem írják elő, hogy betegségtől mentes övezetekből vagy területi egységekből kell szállítani a tenyésztett víziállatokat; az a tény, hogy a gazdaság egy betegségtől mentes övezetből vagy területi egységből szerzi be az állatokat, megkülönbözteti a gazdaságot az azonos kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező többi gazdaságtól. Az I. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok kizárólag betegségtől mentes származási helyről szerezhetnek be állatokat. Így e gazdaságok esetében ehelyett elő kell írni, hogy az állatokat vagy az ugyanazon betegségtől mentes területről kell beszerezni, vagy hogy a gazdaságot csak kevés számú beszállító lássa el tenyésztett víziállatokkal; |
| --- | --- |

b)

olyan esetek, melyekben kizárólag betegségtől mentes övezetekből vagy területi egységekből szállítják a tenyésztett víziállatokat. A III. és V. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok esetében a meglévő közösségi jogszabályok nem írják elő, hogy betegségtől mentes övezetekből vagy területi egységekből kell szállítani a tenyésztett víziállatokat; az a tény, hogy a gazdaság egy betegségtől mentes övezetből vagy területi egységből szerzi be az állatokat, megkülönbözteti a gazdaságot az azonos kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező többi gazdaságtól. Az I. kategóriájú egészségügyi státusszal rendelkező gazdaságok kizárólag betegségtől mentes származási helyről szerezhetnek be állatokat. Így e gazdaságok esetében ehelyett elő kell írni, hogy az állatokat vagy az ugyanazon betegségtől mentes területről kell beszerezni, vagy hogy a gazdaságot csak kevés számú beszállító lássa el tenyésztett víziállatokkal;

| c) | olyan esetek, melyekben karanténból kiengedett és további tenyésztésre szánt vadon élő víziállatokat szállítanak; |
| --- | --- |

c)

olyan esetek, melyekben karanténból kiengedett és további tenyésztésre szánt vadon élő víziállatokat szállítanak;

| d) | olyan esetek, melyekben fertőtlenített ikrákat szállítanak; ez csak akkor fontos, ha tudományos bizonyítékok vagy gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a fertőtlenítés hatékonyan, elfogadható szintre csökkenti a betegség átterjedésének kockázatát azon felsorolt betegségek esetében, melyekre a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen található fajok fogékonyak. |
| --- | --- |

d)

olyan esetek, melyekben fertőtlenített ikrákat szállítanak; ez csak akkor fontos, ha tudományos bizonyítékok vagy gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a fertőtlenítés hatékonyan, elfogadható szintre csökkenti a betegség átterjedésének kockázatát azon felsorolt betegségek esetében, melyekre a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen található fajok fogékonyak.

6.6.3.   Példák annak az alacsony valószínűségére, hogy a tenyésztett víziállatok gazdaságokba és puhatestű-tenyésztési területekre történő szállítása okozza a betegség terjedését:

| a) | olyan gazdaságok és a puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem szállítanak állatokat további tenyésztés, tisztítás vagy állománypótlás céljából; |
| --- | --- |

a)

olyan gazdaságok és a puhatestű-tenyésztési területek, melyek nem szállítanak állatokat további tenyésztés, tisztítás vagy állománypótlás céljából;

| b) | olyan halgazdaságok, melyek kizárólag fertőtlenített ikrákat szállítanak; ez csak akkor fontos, ha tudományos bizonyítékok vagy gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a fertőtlenítés hatékonyan, elfogadható szintre csökkenti a betegség átterjedésének kockázatát azon felsorolt egzotikus vagy nem egzotikus betegségek esetében, melyekre a gazdaságban található fajok fogékonyak. |
| --- | --- |

b)

olyan halgazdaságok, melyek kizárólag fertőtlenített ikrákat szállítanak; ez csak akkor fontos, ha tudományos bizonyítékok vagy gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a fertőtlenítés hatékonyan, elfogadható szintre csökkenti a betegség átterjedésének kockázatát azon felsorolt egzotikus vagy nem egzotikus betegségek esetében, melyekre a gazdaságban található fajok fogékonyak.

---

(1)  Például egy szivárványospisztráng-gazdaság mentes lehet a lazacok fertőző vérszegénységétől (I. kategória), a II. kategóriába tartozhat (egy jóváhagyott felügyeleti program keretében) a pisztrángok vírusos vérfertőzése tekintetében és ismeretlen státusa lehet a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása vonatkozásában (III. kategória).

(2)  Például egy felsorolt nem egzotikus betegségtől mentesnek nyilvánított gazdaságban általában alacsony az adott betegség terjedésének kockázata. Egy saját ivadékokat tenyésztő gazdaság azonban sokkal alacsonyabb kockázatot jelent, mint az, amelyik egy vagy több különböző beszállítótól vásárolja az összes ivadékát.

(3)  Például közlekedési útvonalak, kikötők (ballasztvíz), horgászat.

(4)  Például fúrólyukból származó vízzel működő, fedett visszavezető rendszer, ahol fertőtlenítik a szennyvizet (nagyon alacsony kockázat), szemben a tengeri ketreceket használó gazdasággal, melynek közelében sok gazdaság található (nagyon magas kockázat).

(5)  Például: a szárazföld belsejében található gazdaságok, melyek a talajba vagy a földekre vezetik el a szennyvizet.

(6)  Ez vonatkozhat a saját tenyészállománnyal rendelkező halgazdaságokra és azokra a puhatestű-tenyésztő gazdaságokra és puhatestű-tenyésztési területekre, melyek esetében azon alapul a termelés, hogy természetes úton jutnak hozzá az ikrákhoz.

---

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. november 28.)

a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2008) 7415. számú dokumentummal történt)

(2008/897/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 24. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat megállapítja az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat megállapítja az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat.

| (2) | Emellett a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy közösségi pénzügyi intézkedést kell bevezetni az említett határozat mellékletében szereplő listában felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó nemzeti programok finanszírozásával összefüggésben a tagállamoknál felmerülő kiadások visszatérítésére. |
| --- | --- |

(2)

Emellett a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy közösségi pénzügyi intézkedést kell bevezetni az említett határozat mellékletében szereplő listában felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó nemzeti programok finanszírozásával összefüggésben a tagállamoknál felmerülő kiadások visszatérítésére.

| (3) | Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról szóló, 2006. december 19-i 2006/965/EK tanácsi határozat (2) a 90/424/EGK határozat 24. cikkét új rendelkezéssel váltotta fel. A 2006/965/EK határozat értelmében a szarvasmarhák enzootikus leukózisára és az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó programok finanszírozását ideiglenes intézkedések által 2010. december 31-ig folytatni lehet. |
| --- | --- |

(3)

Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról szóló, 2006. december 19-i 2006/965/EK tanácsi határozat (2) a 90/424/EGK határozat 24. cikkét új rendelkezéssel váltotta fel. A 2006/965/EK határozat értelmében a szarvasmarhák enzootikus leukózisára és az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó programok finanszírozását ideiglenes intézkedések által 2010. december 31-ig folytatni lehet.

| (4) | Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programokra vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 2008. április 25-i 2008/341/EK bizottsági határozat (3) előírja, hogy ahhoz, hogy a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdésében előírt intézkedések alapján a tagállamok által benyújtott programokat jóvá lehessen hagyni, meg kell felelniük a 2008/341/EK határozat mellékletében megállapított szempontoknak. |
| --- | --- |

(4)

Az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programokra vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 2008. április 25-i 2008/341/EK bizottsági határozat (3) előírja, hogy ahhoz, hogy a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (1) bekezdésében előírt intézkedések alapján a tagállamok által benyújtott programokat jóvá lehessen hagyni, meg kell felelniük a 2008/341/EK határozat mellékletében megállapított szempontoknak.

| (5) | Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a tagállamok által benyújtandó éves programokat ír elő a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a tagállamok által benyújtandó éves programokat ír elő a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére.

| (6) | A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamoknak megfigyelési programokat kell végrehajtaniuk a baromfik és a vadon élő madarak körében annak érdekében, hogy többek között rendszeresen frissített kockázatértékelés alapján hozzájáruljanak a vadon élő madarak jelentette, a madarak bármely madárinfluenza eredetű vírusával kapcsolatos veszélyekre vonatkozó ismeretekhez. Ezeket az éves figyelemmel kísérési programokat, valamint finanszírozásukat szintén jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamoknak megfigyelési programokat kell végrehajtaniuk a baromfik és a vadon élő madarak körében annak érdekében, hogy többek között rendszeresen frissített kockázatértékelés alapján hozzájáruljanak a vadon élő madarak jelentette, a madarak bármely madárinfluenza eredetű vírusával kapcsolatos veszélyekre vonatkozó ismeretekhez. Ezeket az éves figyelemmel kísérési programokat, valamint finanszírozásukat szintén jóvá kell hagyni.

| (7) | Bizonyos tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó éves programokat, a zoonózisok megelőzésére irányuló ellenőrzési programokat és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolását és figyelemmel kísérését célzó éves programokat nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeznek. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos tagállamok olyan, az állatbetegségek felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó éves programokat, a zoonózisok megelőzésére irányuló ellenőrzési programokat és egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) felszámolását és figyelemmel kísérését célzó éves programokat nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyekhez közösségi pénzügyi hozzájárulást kérelmeznek.

| (8) | 2008-ban a tagállamok által benyújtott, állatbetegségek felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésére irányuló bizonyos többéves programokat a 2007/782/EK bizottsági határozat (6) jóváhagyott. A többéves programok esetében a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban fogadták el. A programok első költségvetési kötelezettségvállalására jóváhagyásuk után került sor. A további éves kötelezettségvállalásokat a Bizottság a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (5) bekezdése értelmében a hozzájárulás odaítéléséről hozott határozat alapján a program előző évben való végrehajtásától függően teszi meg. |
| --- | --- |

(8)

2008-ban a tagállamok által benyújtott, állatbetegségek felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésére irányuló bizonyos többéves programokat a 2007/782/EK bizottsági határozat (6) jóváhagyott. A többéves programok esetében a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban fogadták el. A programok első költségvetési kötelezettségvállalására jóváhagyásuk után került sor. A további éves kötelezettségvállalásokat a Bizottság a 90/424/EGK határozat 24. cikkének (5) bekezdése értelmében a hozzájárulás odaítéléséről hozott határozat alapján a program előző évben való végrehajtásától függően teszi meg.

| (9) | A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt értékelte a tagállamok által benyújtott éves és többéves programokat, valamint a 2008-ban jóváhagyott többéves programok következő (második) évét is. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozatban megállapított szempontoknak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt értékelte a tagállamok által benyújtott éves és többéves programokat, valamint a 2008-ban jóváhagyott többéves programok következő (második) évét is. Megállapítást nyert, hogy a programok megfelelnek a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozatban megállapított szempontoknak.

| (10) | Tekintettel az éves és többéves programoknak az állat- és közegészségügy terén megállapított közösségi célkitűzések megvalósításában játszott szerepének fontosságára, valamint a TSE-programok esetében valamennyi tagállamban való kötelező alkalmazásukra, az egyes programok esetében indokolt megállapítani az érintett tagállamoknál az e határozatban előírt intézkedések folytán felmerülő költségek megtérítéséhez folyósított közösségi pénzügyi hozzájárulás megfelelő mértékét és maximális összegét. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az éves és többéves programoknak az állat- és közegészségügy terén megállapított közösségi célkitűzések megvalósításában játszott szerepének fontosságára, valamint a TSE-programok esetében valamennyi tagállamban való kötelező alkalmazásukra, az egyes programok esetében indokolt megállapítani az érintett tagállamoknál az e határozatban előírt intézkedések folytán felmerülő költségek megtérítéséhez folyósított közösségi pénzügyi hozzájárulás megfelelő mértékét és maximális összegét.

| (11) | A tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelv (8) előírja, hogy azoknak a tagállamoknak, ahol az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsoroltak közül egy vagy több megbetegedés megjelent, e betegségek felszámolására programot kell kidolgozniuk. |
| --- | --- |

(11)

A tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelv (8) előírja, hogy azoknak a tagállamoknak, ahol az említett irányelv IV. mellékletének II. részében felsoroltak közül egy vagy több megbetegedés megjelent, e betegségek felszámolására programot kell kidolgozniuk.

| (12) | Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (9) 17. cikke előírja, hogy valamennyi tagállam operatív programokat hozzon létre az Alap által társfinanszírozott politikák és prioritások végrehajtására. Ugyanezen rendelet 32. cikke előírja, hogy a 90/424/EGK tanácsi határozat feltételei szerint az Alap hozzájárulhat a tenyésztett víziállatokban előforduló betegségek ellen való védekezésének és felszámolásának finanszírozásához. A 90/424/EGK határozat értelmében a tagállamok az említett operatív programokon belül pénzeszközöket biztosíthatnak a 90/424/EGK határozat mellékletében felsorolt tenyésztett víziállatok betegségeinek felszámolására. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (9) 17. cikke előírja, hogy valamennyi tagállam operatív programokat hozzon létre az Alap által társfinanszírozott politikák és prioritások végrehajtására. Ugyanezen rendelet 32. cikke előírja, hogy a 90/424/EGK tanácsi határozat feltételei szerint az Alap hozzájárulhat a tenyésztett víziállatokban előforduló betegségek ellen való védekezésének és felszámolásának finanszírozásához. A 90/424/EGK határozat értelmében a tagállamok az említett operatív programokon belül pénzeszközöket biztosíthatnak a 90/424/EGK határozat mellékletében felsorolt tenyésztett víziállatok betegségeinek felszámolására.

| (13) | Egyes tagállamok a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében és a 90/424/EGK határozat mellékletében egyaránt felsorolt, a víziállatokban előforduló bizonyos betegségek felszámolására többéves programokat dolgoztak ki. Ezeket a programokat a Bizottság technikai szempontból értékelte, így jóvá kell őket hagyni. |
| --- | --- |

(13)

Egyes tagállamok a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében és a 90/424/EGK határozat mellékletében egyaránt felsorolt, a víziállatokban előforduló bizonyos betegségek felszámolására többéves programokat dolgoztak ki. Ezeket a programokat a Bizottság technikai szempontból értékelte, így jóvá kell őket hagyni.

| (14) | A közösségi támogatások hatékonyabb kezelése és felhasználása, valamint a jobb átláthatóság érdekében minden egyes programra vonatkozóan (kivéve az egyes víziállatokban előforduló bizonyos betegségek felszámolására irányuló többéves programokat, amelyek esetében a pénzügyi hozzájárulást technikai jóváhagyásuk után fogják csak meghatározni) rögzíteni kell azon átlagköltségeket is, amelyek adott esetben a tagállam számára olyan tételek egyes költségei miatt térítendők meg, mint a tagállamban elvégzett vizsgálatok, valamint a levágott vagy leselejtezett állatok tulajdonosainak az elszenvedett veszteségükért nyújtott kártérítések. |
| --- | --- |

(14)

A közösségi támogatások hatékonyabb kezelése és felhasználása, valamint a jobb átláthatóság érdekében minden egyes programra vonatkozóan (kivéve az egyes víziállatokban előforduló bizonyos betegségek felszámolására irányuló többéves programokat, amelyek esetében a pénzügyi hozzájárulást technikai jóváhagyásuk után fogják csak meghatározni) rögzíteni kell azon átlagköltségeket is, amelyek adott esetben a tagállam számára olyan tételek egyes költségei miatt térítendők meg, mint a tagállamban elvégzett vizsgálatok, valamint a levágott vagy leselejtezett állatok tulajdonosainak az elszenvedett veszteségükért nyújtott kártérítések.

| (15) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (10) szerint az állatbetegségek felszámolását és az ellenük való védekezést célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljából az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(15)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (10) szerint az állatbetegségek felszámolását és az ellenük való védekezést célzó programokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljából az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni.

| (16) | A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a cselekvési terv hatékony végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az e határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák. |
| --- | --- |

(16)

A közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a cselekvési terv hatékony végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az e határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák.

| (17) | A hatékony ügyvitel érdekében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadásokat euróban kell megadni. Az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam a kérelmet benyújtotta. |
| --- | --- |

(17)

A hatékony ügyvitel érdekében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadásokat euróban kell megadni. Az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam a kérelmet benyújtotta.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I.   FEJEZET

ÉVES PROGRAMOK

1. cikk

Szarvasmarha-brucellózis

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja az Írország, Spanyolország, Olaszország, Málta, Ciprus, Portugália és az Egyesült Királyság által a szarvasmarha-brucellózis felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez és az oltóanyagadagok beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Írország esetében 1 100 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Írország esetében 1 100 000 EUR,

| b) | Spanyolország esetében 3 000 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Spanyolország esetében 3 000 000 EUR,

| c) | Olaszország esetében 5 000 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 5 000 000 EUR,

| d) | Ciprus esetében 77 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Ciprus esetében 77 000 EUR,

| e) | Málta esetében 20 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Málta esetében 20 000 EUR,

| f) | Portugália esetében 1 400 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Portugália esetében 1 400 000 EUR,

| g) | az Egyesült Királyság esetében 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

g)

az Egyesült Királyság esetében 2 000 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | bengálvörös próbára | vizsgálatonként 0,2 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | SAT tesztre | vizsgálatonként 0,2 EUR, |
| c) | komplementkötési próbára | vizsgálatonként 0,4 EUR, |
| d) | ELISA próbára | vizsgálatonként 1 EUR, |
| e) | levágott állatokra | állatonként 375 EUR. |

a)

bengálvörös próbára

vizsgálatonként 0,2 EUR,

b)

SAT tesztre

vizsgálatonként 0,2 EUR,

c)

komplementkötési próbára

vizsgálatonként 0,4 EUR,

d)

ELISA próbára

vizsgálatonként 1 EUR,

e)

levágott állatokra

állatonként 375 EUR.

2. cikk

Szarvasmarha-tuberkulózis

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja az Írország, Spanyolország, Olaszország, Lengyelország és Portugália által a szarvasmarha-tuberkulózis felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a tuberkulin- és a gamma-interferon próbák elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Írország esetében 2 000 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Írország esetében 2 000 000 EUR,

| b) | Spanyolország esetében 5 000 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Spanyolország esetében 5 000 000 EUR,

| c) | Olaszország esetében 2 700 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 2 700 000 EUR,

| d) | Lengyelország esetében 1 100 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Lengyelország esetében 1 100 000 EUR,

| e) | Portugália esetében 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

Portugália esetében 1 000 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | tuberkulin-próbára | vizsgálatonként 1 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | gamma-interferon próbára | vizsgálatonként 5 EUR, |
| c) | levágott állatokra | állatonként 375 EUR. |

a)

tuberkulin-próbára

vizsgálatonként 1 EUR,

b)

gamma-interferon próbára

vizsgálatonként 5 EUR,

c)

levágott állatokra

állatonként 375 EUR.

3. cikk

Juh- és kecskebrucellózis

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus és Portugália által a juh- és kecskebrucellózis felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak az oltóanyag beszerzéséhez, a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Görögország esetében 250 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Görögország esetében 250 000 EUR,

| b) | Spanyolország esetében 4 500 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Spanyolország esetében 4 500 000 EUR,

| c) | Olaszország esetében 4 000 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében 4 000 000 EUR,

| d) | Ciprus esetében 75 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Ciprus esetében 75 000 EUR,

| e) | Portugália esetében 1 100 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

Portugália esetében 1 100 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | bengálvörös próbára | vizsgálatonként 0,2 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | komplementkötési próbára | vizsgálatonként 0,4 EUR, |
| c) | levágott állatokra | állatonként 50 EUR. |

a)

bengálvörös próbára

vizsgálatonként 0,2 EUR,

b)

komplementkötési próbára

vizsgálatonként 0,4 EUR,

c)

levágott állatokra

állatonként 50 EUR.

4. cikk

Kéknyelvbetegség az endemikus vagy nagy fertőzési kockázatot jelentő területeken

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Finnország és Svédország által a kéknyelvbetegség felszámolására és figyelemmel kísérésére benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a virológiai, szerológiai és entomológiai megfigyeléshez szükséges laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a csapdák és az oltóanyag beszerzéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 1 200 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 1 200 000 EUR,

| b) | Bulgária esetében 5 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 5 000 EUR,

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 790 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 790 000 EUR,

| d) | Dánia esetében 840 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 840 000 EUR,

| e) | Németország esetében 4 100 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 4 100 000 EUR,

| f) | Észtország esetében 10 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 10 000 EUR,

| g) | Írország esetében 1 000 000 EUR, |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 1 000 000 EUR,

| h) | Görögország esetében 50 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 50 000 EUR,

| i) | Spanyolország esetében 16 100 000 EUR, |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 16 100 000 EUR,

| j) | Franciaország esetében 19 100 000 EUR, |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 19 100 000 EUR,

| k) | Olaszország esetében 9 000 000 EUR, |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 9 000 000 EUR,

| l) | Lettország esetében 70 000 EUR, |
| --- | --- |

l)

Lettország esetében 70 000 EUR,

| m) | Litvánia esetében 50 000 EUR, |
| --- | --- |

m)

Litvánia esetében 50 000 EUR,

| n) | Luxemburg esetében 220 000 EUR, |
| --- | --- |

n)

Luxemburg esetében 220 000 EUR,

| o) | Magyarország esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

o)

Magyarország esetében 500 000 EUR,

| p) | Málta esetében 5 000 EUR, |
| --- | --- |

p)

Málta esetében 5 000 EUR,

| q) | Hollandia esetében 2 100 000 EUR, |
| --- | --- |

q)

Hollandia esetében 2 100 000 EUR,

| r) | Ausztria esetében 1 500 000 EUR, |
| --- | --- |

r)

Ausztria esetében 1 500 000 EUR,

| s) | Lengyelország esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

s)

Lengyelország esetében 500 000 EUR,

| t) | Portugália esetében 3 200 000 EUR, |
| --- | --- |

t)

Portugália esetében 3 200 000 EUR,

| u) | Románia esetében 250 000 EUR, |
| --- | --- |

u)

Románia esetében 250 000 EUR,

| v) | Szlovénia esetében 250 000 EUR, |
| --- | --- |

v)

Szlovénia esetében 250 000 EUR,

| w) | Finnország esetében 50 000 EUR, |
| --- | --- |

w)

Finnország esetében 50 000 EUR,

| x) | Svédország esetében 370 000 EUR. |
| --- | --- |

x)

Svédország esetében 370 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | az ELISA próbára vizsgálatonként 2,5 EUR, |
| --- | --- |

a)

az ELISA próbára vizsgálatonként 2,5 EUR,

| b) | a PCR vizsgálatra vizsgálatonként 10 EUR, |
| --- | --- |

b)

a PCR vizsgálatra vizsgálatonként 10 EUR,

| c) | oltóanyag beszerzésére adagonként 0,3 EUR. |
| --- | --- |

c)

oltóanyag beszerzésére adagonként 0,3 EUR.

5. cikk

A Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella)

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia és az Egyesült Királyság által a Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban előforduló zoonózist okozó szalmonella ellen való védekezésre benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a hivatalos mintavétel keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálás költségeihez, a leselejtezett baromfik és a megsemmisített tojások értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez, az oltóanyagadagok beszerzéséhez, valamint a fertőtlenítés hatékonyságának igazolására végzett laboratóriumi vizsgálatokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 850 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 850 000 EUR,

| b) | Bulgária esetében 30 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 30 000 EUR,

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 1 400 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 1 400 000 EUR,

| d) | Dánia esetében 75 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 75 000 EUR,

| e) | Észtország esetében 25 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Észtország esetében 25 000 EUR,

| f) | Németország esetében 600 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Németország esetében 600 000 EUR,

| g) | Írország esetében 40 000 EUR, |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 40 000 EUR,

| h) | Görögország esetében 550 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 550 000 EUR,

| i) | Spanyolország esetében 4 750 000 EUR, |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 4 750 000 EUR,

| j) | Franciaország esetében 3 250 000 EUR, |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 3 250 000 EUR,

| k) | Olaszország esetében 1 100 000 EUR, |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 1 100 000 EUR,

| l) | Ciprus esetében 76 000 EUR, |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 76 000 EUR,

| m) | Lettország esetében 270 000 EUR, |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 270 000 EUR,

| n) | Luxemburg esetében 16 000 EUR, |
| --- | --- |

n)

Luxemburg esetében 16 000 EUR,

| o) | Magyarország esetében 1 450 000 EUR, |
| --- | --- |

o)

Magyarország esetében 1 450 000 EUR,

| p) | Málta esetében 110 000 EUR, |
| --- | --- |

p)

Málta esetében 110 000 EUR,

| q) | Hollandia esetében 1 700 000 EUR, |
| --- | --- |

q)

Hollandia esetében 1 700 000 EUR,

| r) | Ausztria esetében 525 000 EUR, |
| --- | --- |

r)

Ausztria esetében 525 000 EUR,

| s) | Lengyelország esetében 1 550 000 EUR, |
| --- | --- |

s)

Lengyelország esetében 1 550 000 EUR,

| t) | Portugália esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

t)

Portugália esetében 500 000 EUR,

| u) | Románia esetében 450 000 EUR, |
| --- | --- |

u)

Románia esetében 450 000 EUR,

| v) | Szlovákia esetében 625 000 EUR, |
| --- | --- |

v)

Szlovákia esetében 625 000 EUR,

| w) | Szlovénia esetében 25 000 EUR, |
| --- | --- |

w)

Szlovénia esetében 25 000 EUR,

| x) | az Egyesült Királyság esetében 20 000 EUR. |
| --- | --- |

x)

az Egyesült Királyság esetében 20 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a bakteriológiai vizsgálatra (tenyésztés) | vizsgálatonként 5,0 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | egy adag oltóanyag beszerzésére | adagonként 0,05 EUR, |
| c) | a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálására | vizsgálatonként 20 EUR, |
| d) | a fertőtlenítők alkalmazásának hatékonysága igazolásának elemzésére | vizsgálatonként 5,0 EUR, |
| e) | a Gallus gallus tenyészbaromfik leselejtezésére | madaranként 3,5 EUR, |
| f) | a Gallus gallus tojóbaromfik leselejtezésére | madaranként 1,5 EUR. |

a)

a bakteriológiai vizsgálatra (tenyésztés)

vizsgálatonként 5,0 EUR,

b)

egy adag oltóanyag beszerzésére

adagonként 0,05 EUR,

c)

a Salmonella spp. megfelelő izolátumainak szerotipizálására

vizsgálatonként 20 EUR,

d)

a fertőtlenítők alkalmazásának hatékonysága igazolásának elemzésére

vizsgálatonként 5,0 EUR,

e)

a Gallus gallus tenyészbaromfik leselejtezésére

madaranként 3,5 EUR,

f)

a Gallus gallus tojóbaromfik leselejtezésére

madaranként 1,5 EUR.

6. cikk

Klasszikus sertéspestis és afrikai sertéspestis

(1)   A Bizottság jóváhagyja az alábbiakat:

| a) | a Bulgária, Németország, Franciaország, Luxemburg, Magyarország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a klasszikus sertéspestis ellen való védekezésre és figyelemmel kísérésére benyújtott programokat a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra, |
| --- | --- |

a)

a Bulgária, Németország, Franciaország, Luxemburg, Magyarország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a klasszikus sertéspestis ellen való védekezésre és figyelemmel kísérésére benyújtott programokat a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra,

| b) | az Olaszország által az afrikai sertéspestis ellen való védekezésre és figyelemmel kísérésére benyújtott programot a 2009. január 1-jétől2009. december 31-jéig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

b)

az Olaszország által az afrikai sertéspestis ellen való védekezésre és figyelemmel kísérésére benyújtott programot a 2009. január 1-jétől2009. december 31-jéig terjedő időszakra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a házisertések és vaddisznók virológiai és szerológiai vizsgálatai elvégzésének költségeihez, valamint a Bulgária, Németország, Franciaország, Románia és Szlovákia által benyújtott programok esetében a vaddisznók vakcinázásához – és Románia esetében a házisertések vakcinázásához is – szükséges oltóanyag és csalétek beszerzése és kiosztása költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Bulgária esetében 200 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Bulgária esetében 200 000 EUR,

| b) | Németország esetében 800 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Németország esetében 800 000 EUR,

| c) | Franciaország esetében 550 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Franciaország esetében 550 000 EUR,

| d) | Olaszország esetében 100 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Olaszország esetében 100 000 EUR,

| e) | Magyarország esetében 350 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Magyarország esetében 350 000 EUR,

| f) | Luxemburg esetében 5 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Luxemburg esetében 5 000 EUR,

| g) | Románia esetében 2 500 000 EUR, |
| --- | --- |

g)

Románia esetében 2 500 000 EUR,

| h) | Szlovénia esetében 30 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Szlovénia esetében 30 000 EUR,

| i) | Szlovákia esetében 550 000 EUR. |
| --- | --- |

i)

Szlovákia esetében 550 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA próbára vizsgálatonként átlagosan nem haladhatja meg a 2,5 EUR-t.

7. cikk

Sertések hólyagos betegsége

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja az Olaszország által a sertések hólyagos betegségének felszámolására benyújtott programot.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás mértéke a laboratóriumi vizsgálatok költségeinek 50 %-ában van megállapítva, és nem haladhatja meg a 500 000 EUR-t.

8. cikk

A baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság által benyújtott, a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenzára vonatkozó felmérési programokat.

(2)   A laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-ából és a vadon élő madarakból történő mintavétel esetében átalányösszegből áll, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 90 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 90 000 EUR,

| b) | Bulgária esetében 70 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 70 000 EUR,

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 60 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 60 000 EUR,

| d) | Dánia esetében 200 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 200 000 EUR,

| e) | Németország esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 500 000 EUR,

| f) | Észtország esetében 7 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 7 000 EUR,

| g) | Írország esetében 60 000 EUR, |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 60 000 EUR,

| h) | Görögország esetében 70 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 70 000 EUR,

| i) | Spanyolország esetében 350 000 EUR, |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 350 000 EUR,

| j) | Franciaország esetében 200 000 EUR, |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 200 000 EUR,

| k) | Olaszország esetében 550 000 EUR, |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 550 000 EUR,

| l) | Ciprus esetében 15 000 EUR, |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 15 000 EUR,

| m) | Lettország esetében 30 000 EUR, |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 30 000 EUR,

| n) | Litvánia esetében 40 000 EUR, |
| --- | --- |

n)

Litvánia esetében 40 000 EUR,

| o) | Luxemburg esetében 10 000 EUR, |
| --- | --- |

o)

Luxemburg esetében 10 000 EUR,

| p) | Magyarország esetében 180 000 EUR, |
| --- | --- |

p)

Magyarország esetében 180 000 EUR,

| q) | Málta esetében 7 000 EUR, |
| --- | --- |

q)

Málta esetében 7 000 EUR,

| r) | Hollandia esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

r)

Hollandia esetében 500 000 EUR,

| s) | Ausztria esetében 50 000 EUR, |
| --- | --- |

s)

Ausztria esetében 50 000 EUR,

| t) | Lengyelország esetében 80 000 EUR, |
| --- | --- |

t)

Lengyelország esetében 80 000 EUR,

| u) | Portugália esetében 200 000 EUR, |
| --- | --- |

u)

Portugália esetében 200 000 EUR,

| v) | Románia esetében 400 000 EUR, |
| --- | --- |

v)

Románia esetében 400 000 EUR,

| w) | Szlovénia esetében 55 000 EUR, |
| --- | --- |

w)

Szlovénia esetében 55 000 EUR,

| x) | Szlovákia esetében 50 000 EUR, |
| --- | --- |

x)

Szlovákia esetében 50 000 EUR,

| y) | Finnország esetében 35 000 EUR, |
| --- | --- |

y)

Finnország esetében 35 000 EUR,

| z) | Svédország esetében 280 000 EUR, |
| --- | --- |

z)

Svédország esetében 280 000 EUR,

| za) | az Egyesült Királyság esetében 380 000 EUR. |
| --- | --- |

za)

az Egyesült Királyság esetében 380 000 EUR.

(3)   A programok keretében elvégzett vizsgálatok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | az ELISA próbára | vizsgálatonként 1 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | agargél-immundiffúziós próbára | vizsgálatonként 1,2 EUR, |
| c) | H5/H7 altípusokra HI-próbára | vizsgálatonként 12 EUR, |
| d) | vírusizolációs próbára | vizsgálatonként 30 EUR, |
| e) | PCR vizsgálatra | vizsgálatonként 15 EUR, |
| f) | vadon élő madarak mintavételezésére | mintánként 20 EUR. |

a)

az ELISA próbára

vizsgálatonként 1 EUR,

b)

agargél-immundiffúziós próbára

vizsgálatonként 1,2 EUR,

c)

H5/H7 altípusokra HI-próbára

vizsgálatonként 12 EUR,

d)

vírusizolációs próbára

vizsgálatonként 30 EUR,

e)

PCR vizsgálatra

vizsgálatonként 15 EUR,

f)

vadon élő madarak mintavételezésére

mintánként 20 EUR.

9. cikk

Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE), szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és surlókór

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság által a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) figyelemmel kísérésére, valamint a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) és a surlókor felszámolására benyújtott programokat.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás az (1) bekezdésben említett tagállamoknál a gyorstesztek és diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok elvégzése kapcsán felmerülő költségek 100 %-át, az egyes tagállamoknál BSE- és surlókor-felszámolási programjaik keretén belül a leselejtezett és megsemmisített állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítése kapcsán felmerülő költségek 50 %-át, valamint a genotípus-vizsgálatok költségeinek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Belgium esetében 1 850 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Belgium esetében 1 850 000 EUR,

| b) | Bulgária esetében 750 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Bulgária esetében 750 000 EUR,

| c) | a Cseh Köztársaság esetében 920 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

a Cseh Köztársaság esetében 920 000 EUR,

| d) | Dánia esetében 1 850 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Dánia esetében 1 850 000 EUR,

| e) | Németország esetében 8 900 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Németország esetében 8 900 000 EUR,

| f) | Észtország esetében 220 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Észtország esetében 220 000 EUR,

| g) | Írország esetében 5 400 000 EUR, |
| --- | --- |

g)

Írország esetében 5 400 000 EUR,

| h) | Görögország esetében 2 000 000 EUR, |
| --- | --- |

h)

Görögország esetében 2 000 000 EUR,

| i) | Spanyolország esetében 7 400 000 EUR, |
| --- | --- |

i)

Spanyolország esetében 7 400 000 EUR,

| j) | Franciaország esetében 12 600 000 EUR, |
| --- | --- |

j)

Franciaország esetében 12 600 000 EUR,

| k) | Olaszország esetében 4 100 000 EUR, |
| --- | --- |

k)

Olaszország esetében 4 100 000 EUR,

| l) | Ciprus esetében 1 800 000 EUR, |
| --- | --- |

l)

Ciprus esetében 1 800 000 EUR,

| m) | Lettország esetében 230 000 EUR, |
| --- | --- |

m)

Lettország esetében 230 000 EUR,

| n) | Litvánia esetében 530 000 EUR, |
| --- | --- |

n)

Litvánia esetében 530 000 EUR,

| o) | Luxemburg esetében 105 000 EUR, |
| --- | --- |

o)

Luxemburg esetében 105 000 EUR,

| p) | Magyarország esetében 990 000 EUR, |
| --- | --- |

p)

Magyarország esetében 990 000 EUR,

| q) | Málta esetében 24 000 EUR, |
| --- | --- |

q)

Málta esetében 24 000 EUR,

| r) | Hollandia esetében 2 900 000 EUR, |
| --- | --- |

r)

Hollandia esetében 2 900 000 EUR,

| s) | Ausztria esetében 1 150 000 EUR, |
| --- | --- |

s)

Ausztria esetében 1 150 000 EUR,

| t) | Lengyelország esetében 3 340 000 EUR, |
| --- | --- |

t)

Lengyelország esetében 3 340 000 EUR,

| u) | Portugália esetében 1 300 000 EUR, |
| --- | --- |

u)

Portugália esetében 1 300 000 EUR,

| v) | Románia esetében 1 300 000 EUR, |
| --- | --- |

v)

Románia esetében 1 300 000 EUR,

| w) | Szlovénia esetében 250 000 EUR, |
| --- | --- |

w)

Szlovénia esetében 250 000 EUR,

| x) | Szlovákia esetében 860 000 EUR, |
| --- | --- |

x)

Szlovákia esetében 860 000 EUR,

| y) | Finnország esetében 750 000 EUR, |
| --- | --- |

y)

Finnország esetében 750 000 EUR,

| z) | Svédország esetében 900 000 EUR, |
| --- | --- |

z)

Svédország esetében 900 000 EUR,

| za) | az Egyesült Királyság esetében 5 900 000 EUR. |
| --- | --- |

za)

az Egyesült Királyság esetében 5 900 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok esetében nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás az elvégzett vizsgálatokat, valamint a leselejtezett és megsemmisített állatokat fedezi, és maximális összegük átlagosan nem haladhatják meg az alábbiakat:

| a) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasmarhaféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 5 EUR, |
| --- | --- |

a)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasmarhaféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 5 EUR,

| b) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett juh- és kecskeféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 30 EUR, |
| --- | --- |

b)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett juh- és kecskeféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 30 EUR,

| c) | a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 50 EUR, |
| --- | --- |

c)

a 999/2001/EK rendelet III. mellékletében említett szarvasféléken végzett vizsgálatokra vizsgálatonként 50 EUR,

| d) | a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C. fejezete 3.2. bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatokra vizsgálatonként 175 EUR, |
| --- | --- |

d)

a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C. fejezete 3.2. bekezdése c) pontjának i. alpontjában említett diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatokra vizsgálatonként 175 EUR,

| e) | genotípus-vizsgálatonként 10 EUR, |
| --- | --- |

e)

genotípus-vizsgálatonként 10 EUR,

| f) | szarvasmarhánként 500 EUR, |
| --- | --- |

f)

szarvasmarhánként 500 EUR,

| g) | leselejtezett birkánként vagy kecskénként 70 EUR. |
| --- | --- |

g)

leselejtezett birkánként vagy kecskénként 70 EUR.

10. cikk

Veszettség

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Bulgária, Litvánia, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Románia és Szlovákia által a veszettség felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a programok keretében elvégzett laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint az oltóanyag és csalétek beszerzéséhez és kiosztásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Bulgária esetében 790 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Bulgária esetében 790 000 EUR,

| b) | Litvánia esetében 1 100 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Litvánia esetében 1 100 000 EUR,

| c) | Magyarország esetében 780 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Magyarország esetében 780 000 EUR,

| d) | Ausztria esetében 270 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Ausztria esetében 270 000 EUR,

| e) | Lengyelország esetében 4 450 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Lengyelország esetében 4 450 000 EUR,

| f) | Románia esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

f)

Románia esetében 500 000 EUR,

| g) | Szlovákia esetében 470 000 EUR. |
| --- | --- |

g)

Szlovákia esetében 470 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | ELISA próbára | vizsgálatonként 8 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre | vizsgálatonként 8 EUR. |

a)

ELISA próbára

vizsgálatonként 8 EUR,

b)

a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre

vizsgálatonként 8 EUR.

11. cikk

Szarvasmarhák enzootikus leukózisa

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja az Észtország, Litvánia, Málta és Lengyelország által a szarvasmarhák enzootikus leukózisának felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Észtország esetében 15 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Észtország esetében 15 000 EUR,

| b) | Litvánia esetében 20 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Litvánia esetében 20 000 EUR,

| c) | Málta esetében 500 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Málta esetében 500 000 EUR,

| d) | Lengyelország esetében 800 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

Lengyelország esetében 800 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | ELISA próbára | vizsgálatonként 0,5 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | agargél-immundiffúziós próbára | vizsgálatonként 0,5 EUR, |
| c) | levágott állatokra | állatonként 375 EUR. |

a)

ELISA próbára

vizsgálatonként 0,5 EUR,

b)

agargél-immundiffúziós próbára

vizsgálatonként 0,5 EUR,

c)

levágott állatokra

állatonként 375 EUR.

12. cikk

Aujeszky-féle betegség

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyja a Spanyolország, Magyarország és Lengyelország által az Aujeszky-féle betegség felszámolására benyújtott programokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett programok esetében a laboratóriumi vizsgálatok költségeihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás az érintett tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Spanyolország esetében 800 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Spanyolország esetében 800 000 EUR,

| b) | Magyarország esetében 80 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Magyarország esetében 80 000 EUR,

| c) | Lengyelország esetében 2 500 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Lengyelország esetében 2 500 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA próbára vizsgálatonként átlagosan nem haladhatja meg az 1 EUR-t.

II.   FEJEZET

TÖBBÉVES PROGRAMOK

13. cikk

Veszettség

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-je és 2009. december 31-e közötti időszakra jóváhagyja a Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Lettország, Szlovénia és Finnország által a veszettség felszámolására benyújtott többéves programok második évét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a programok keretében elvégzett laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint az oltóanyag és csalétek beszerzéséhez és kiosztásához nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | a Cseh Köztársaság esetében 600 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

a Cseh Köztársaság esetében 600 000 EUR,

| b) | Németország esetében 325 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Németország esetében 325 000 EUR,

| c) | Észtország esetében 1 000 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

Észtország esetében 1 000 000 EUR,

| d) | Lettország esetében 1 100 000 EUR, |
| --- | --- |

d)

Lettország esetében 1 100 000 EUR,

| e) | Szlovénia esetében 370 000 EUR, |
| --- | --- |

e)

Szlovénia esetében 370 000 EUR,

| f) | Finnország esetében 100 000 EUR. |
| --- | --- |

f)

Finnország esetében 100 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében az érintett tagállam számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | ELISA próbára | vizsgálatonként 8 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre | vizsgálatonként 8 EUR. |

a)

ELISA próbára

vizsgálatonként 8 EUR,

b)

a tetraciklin csontban való kimutatására szolgáló tesztre

vizsgálatonként 8 EUR.

(4)   A következő években lekötendő összegekről a program 2009-ben történő végrehajtása függvényében döntenek. Az alábbi (euróban megadott) összegek irányadók:

| Tagállam | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Cseh Köztársaság | | | |
| Németország | | | |
| Lettország | 1 250 000 | | |
| Finnország | 100 000 | | |
| Észtország | 1 250 000 | 1 250 000 | |
| Szlovénia | 350 000 | 350 000 | 350 000 |

Tagállam

2010

2011

2012

Cseh Köztársaság

Németország

Lettország

1 250 000

Finnország

100 000

Észtország

1 250 000

1 250 000

Szlovénia

350 000

350 000

350 000

14. cikk

Aujeszky-féle betegség

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-je és 2009. december 31-e közötti időszakra jóváhagyja a Belgium által az Aujeszky-féle betegség felszámolására benyújtott többéves program második évét.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésére a Belgiumban felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg a 175 000 EUR-t.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a Belgium számára megtérítendő költségek maximális összege az ELISA próbára vizsgálatonként átlagosan nem haladhatja meg az 1 EUR-t.

15. cikk

Szarvasmarhák enzootikus leukózisa

(1)   A Bizottság a 2009. január 1-je és 2009. december 31-e közötti időszakra jóváhagyja az Olaszország, Lettország és Portugália által a veszettség felszámolására benyújtott többéves programok második évét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyes tagállamoknak a laboratóriumi vizsgálatok elvégzésének költségeihez, valamint a programok keretében levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás a tagállamoknál felmerülő költségek 50 %-át teszi ki, és nem haladhatja meg az alábbi összegeket:

| a) | Olaszország esetében 800 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Olaszország esetében 800 000 EUR,

| b) | Lettország esetében 55 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Lettország esetében 55 000 EUR,

| c) | Portugália esetében 350 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Portugália esetében 350 000 EUR.

(3)   Az (1) bekezdésben említett programok tekintetében a tagállamok számára megtérítendő költségek maximális összege átlagosan nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | ELISA próbára | vizsgálatonként 0,5 EUR, |
| --- | --- | --- |
| b) | agargél-immundiffúziós próbára | vizsgálatonként 0,5 EUR, |
| c) | levágott állatokra | állatonként 375 EUR. |

a)

ELISA próbára

vizsgálatonként 0,5 EUR,

b)

agargél-immundiffúziós próbára

vizsgálatonként 0,5 EUR,

c)

levágott állatokra

állatonként 375 EUR.

(4)   A 2010-ben lekötendő összegekről a program 2009-ben történő végrehajtása függvényében döntenek. Az alábbi (euróban megadott) összegek irányadók:

| a) | Olaszország esetében 800 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

Olaszország esetében 800 000 EUR,

| b) | Lettország esetében 55 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

Lettország esetében 55 000 EUR,

| c) | Portugália esetében 350 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Portugália esetében 350 000 EUR.

16. cikk

Víziállatok betegségei

A Bizottság a 2009. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszakra jóváhagyja a Dánia által a pisztrángok vírusos vérfertőzésének (VHS) felszámolására benyújtott többéves programot, valamint a Németország által a koiherpeszvírus betegség felszámolására benyújtott programot.

III.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

17. cikk

A leselejtezett és levágott állatok értékéért a tulajdonosoknak fizetendő kártérítés az állat leselejtezését vagy levágását, a termékek megsemmisítését vagy a tulajdonos által a kitöltött igénylőlap benyújtását követő 90 napon belül kerül kifizetésre.

A 90 napon kívüli kártérítések kifizetésére a 883/2006/EK bizottsági rendelet (11) 9. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése alkalmazandó.

18. cikk

(1)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás kérelmezésekor a tagállamok által benyújtott kiadásokat euróban adják meg, és ezek nem tartalmazhatnak hozzáadottérték-adót vagy más adókat.

(2)   Ha a tagállamnál a kiadás nem euróban merül fel, akkor az érintett tagállam átváltja euróra az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamon, amelyben a tagállam benyújtja a kérelmet.

19. cikk

(1)   Az 1–16. cikkben említett programokhoz akkor nyújtható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha az érintett tagállamok:

| a) | a programokat a közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat – összhangban hajtják végre, |
| --- | --- |

a)

a programokat a közösségi jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat – összhangban hajtják végre,

| b) | legkésőbb 2009. január 1-jéig hatályba léptetik az 1–16. cikkben említett programok végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2009. január 1-jéig hatályba léptetik az 1–16. cikkben említett programok végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket,

| c) | a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban legkésőbb 2009. július 31-éig eljuttatják a Bizottsághoz az 1–16. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit, |
| --- | --- |

c)

a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban legkésőbb 2009. július 31-éig eljuttatják a Bizottsághoz az 1–16. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit,

| d) | a 8. cikkben említett programok tekintetében a Bizottság online-rendszerén keresztül háromhavonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül tájékoztatják a Bizottságot a baromfik és vadon élő madarak megfigyelése során végzett vizsgálatok pozitív és negatív eredményeiről, |
| --- | --- |

d)

a 8. cikkben említett programok tekintetében a Bizottság online-rendszerén keresztül háromhavonta, a tárgyidőszak végétől számított négy héten belül tájékoztatják a Bizottságot a baromfik és vadon élő madarak megfigyelése során végzett vizsgálatok pozitív és negatív eredményeiről,

| e) | az 1–16. cikkben említett programok tekintetében a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban legkésőbb 2010. április 30-ig zárójelentést nyújtanak be Bizottsághoz a program technikai végrehajtásáról, a tagállam által fizetett költségek igazolásával együtt, valamint a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakban elért eredményekről, |
| --- | --- |

e)

az 1–16. cikkben említett programok tekintetében a 90/424/EGK határozat 24. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban legkésőbb 2010. április 30-ig zárójelentést nyújtanak be Bizottsághoz a program technikai végrehajtásáról, a tagállam által fizetett költségek igazolásával együtt, valamint a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakban elért eredményekről,

| f) | az 1–16. cikkben említett programokat hatékonyan végrehajtják, |
| --- | --- |

f)

az 1–16. cikkben említett programokat hatékonyan végrehajtják,

| g) | az 1–16. cikkben említett programok tekintetében nem nyújtanak be további kérelmeket az ezen intézkedésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulásra, és a korábbiakban sem nyújtottak be ilyen kérelmeket. |
| --- | --- |

g)

az 1–16. cikkben említett programok tekintetében nem nyújtanak be további kérelmeket az ezen intézkedésekhez való közösségi pénzügyi hozzájárulásra, és a korábbiakban sem nyújtottak be ilyen kérelmeket.

(2)   Amennyiben egy tagállam nem felel meg az (1) bekezdésnek, a Bizottság a jogsértés jellegét és súlyosságát, valamint a Közösség által elszenvedett pénzügyi veszteséget figyelembe véve csökkenti a közösségi pénzügyi hozzájárulást.

20. cikk

Ezt a határozatot 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

21. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 28-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

1

(2)  HL L 397., 2006.12.30., 22. o.

2

(3)  HL L 115., 2008.4.29., 44. o.

3

(4)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

4

(5)  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

5

(6)  HL L 314., 2007.12.1., 29. o.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

8

(9)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

9

(10)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

10

(11)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.

11

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/50

---

A TANÁCS 2008/898/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2008. december 1.)

az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére, valamint 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. december 6-án elfogadta a Koen VERVAEKÉNEK az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselőjévé történő kinevezéséről szóló 2007/805/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. december 6-án elfogadta a Koen VERVAEKÉNEK az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselőjévé történő kinevezéséről szóló 2007/805/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | A 2007/805/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását tizennégy hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/805/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását tizennégy hónappal meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az EUKK megbízatását olyan helyzetben hajtja végre, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott céljait, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK megbízatását olyan helyzetben hajtja végre, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott céljait,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

Koen VERVAEKE megbízatása az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője hivatalának betöltésére 2010. február 28-ig meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Politikai célkitűzések

Az EUKK megbízatása az EU azon átfogó politikai célkitűzésein alapul, amelyeket EU Afrika stratégia fogalmazott meg és amelyek a békés, demokratikus és virágzó jövő építésére irányuló afrikai erőfeszítések támogatására irányulnak. E célkitűzések magukban foglalják különösen az alábbiakat:

| a) | az Európai Unió AU-val folytatott politikai párbeszédének fokozása és szélesebb körű kapcsolatainak kialakítása; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió AU-val folytatott politikai párbeszédének fokozása és szélesebb körű kapcsolatainak kialakítása;

| b) | az EU és az AU közötti partnerség megerősítése az EU Afrika stratégiában meghatározott valamennyi területen, hozzájárulás – az AU-val partnerségben – az EU Afrika stratégia kialakításához és végrehajtásához, az afrikai szerep- és felelősségvállalás elvének tiszteletben tartása, szorosabb és a többoldalú partnerekkel összehangolt együttműködés az afrikai képviselőkkel a többoldalú fórumokon; |
| --- | --- |

b)

az EU és az AU közötti partnerség megerősítése az EU Afrika stratégiában meghatározott valamennyi területen, hozzájárulás – az AU-val partnerségben – az EU Afrika stratégia kialakításához és végrehajtásához, az afrikai szerep- és felelősségvállalás elvének tiszteletben tartása, szorosabb és a többoldalú partnerekkel összehangolt együttműködés az afrikai képviselőkkel a többoldalú fórumokon;

| c) | az AU-val való együttműködés és az AU támogatása az intézményfejlesztés előmozdításával és az EU és az AU intézményei közötti kapcsolatok erősítésével, többek között fejlesztési támogatás révén is, az alábbiak előmozdítása érdekében:






  — | béke és biztonság: konfliktusok előrejelzése, megelőzése, kezelése, a konfliktusokban való közvetítés és azok megoldása, a béke és a stabilitás előmozdítását szolgáló erőfeszítések támogatása, a konfliktust követő újjáépítések támogatása; |
| --- | --- | --- |

c)

az AU-val való együttműködés és az AU támogatása az intézményfejlesztés előmozdításával és az EU és az AU intézményei közötti kapcsolatok erősítésével, többek között fejlesztési támogatás révén is, az alábbiak előmozdítása érdekében:

—

béke és biztonság: konfliktusok előrejelzése, megelőzése, kezelése, a konfliktusokban való közvetítés és azok megoldása, a béke és a stabilitás előmozdítását szolgáló erőfeszítések támogatása, a konfliktust követő újjáépítések támogatása;

| — | emberi jogok és kormányzás: az emberi jogok előmozdítása és védelme; az alapvető szabadságoknak és a jogállamiság tiszteletének előmozdítása; a kormányzás ellenőrzésére és javítására irányuló afrikai erőfeszítések támogatása a politikai párbeszéd és a pénzügyi és technikai segítségnyújtás révén; a részvételi demokrácia és az elszámoltathatóság erősítésének támogatása; a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem támogatása, valamint a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésének kezelésére irányuló erőfeszítések további előmozdítása, a kérdés valamennyi aspektusa tekintetében; |
| --- | --- |

—

emberi jogok és kormányzás: az emberi jogok előmozdítása és védelme; az alapvető szabadságoknak és a jogállamiság tiszteletének előmozdítása; a kormányzás ellenőrzésére és javítására irányuló afrikai erőfeszítések támogatása a politikai párbeszéd és a pénzügyi és technikai segítségnyújtás révén; a részvételi demokrácia és az elszámoltathatóság erősítésének támogatása; a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem támogatása, valamint a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésének kezelésére irányuló erőfeszítések további előmozdítása, a kérdés valamennyi aspektusa tekintetében;

| — | fenntartható növekedés, regionális integráció és kereskedelem: a kölcsönös összekapcsolhatóságra irányuló erőfeszítések támogatása, valamint az emberek vízhez, higiéniához, energiához és információtechnológiához való hozzáférésének megkönnyítése; a szilárd, hatékony és harmonizált üzleti jogi keretek létrejöttének előmozdítása; annak támogatása, hogy Afrika a világkereskedelmi rendszer szerves részévé váljon; az afrikai országok támogatása abban, hogy megfeleljenek az európai uniós szabályoknak és előírásoknak; Afrika támogatása az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében; |
| --- | --- |

—

fenntartható növekedés, regionális integráció és kereskedelem: a kölcsönös összekapcsolhatóságra irányuló erőfeszítések támogatása, valamint az emberek vízhez, higiéniához, energiához és információtechnológiához való hozzáférésének megkönnyítése; a szilárd, hatékony és harmonizált üzleti jogi keretek létrejöttének előmozdítása; annak támogatása, hogy Afrika a világkereskedelmi rendszer szerves részévé váljon; az afrikai országok támogatása abban, hogy megfeleljenek az európai uniós szabályoknak és előírásoknak; Afrika támogatása az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében;

| — | az emberi erőforrásba való befektetés: a nemek közötti egyenlőség, az egészségügy, az élelmezésbiztonság és az oktatás területén tett erőfeszítések segítése; csereprogramok, egyetemi hálózatok és kiválósági központok támogatása; a migráció kiváltó okainak kezelése. |
| --- | --- |

—

az emberi erőforrásba való befektetés: a nemek közötti egyenlőség, az egészségügy, az élelmezésbiztonság és az oktatás területén tett erőfeszítések segítése; csereprogramok, egyetemi hálózatok és kiválósági központok támogatása; a migráció kiváltó okainak kezelése.

Mindezeken túlmenően az EU főszerepet játszik az EU–Afrika közös stratégiában, amelynek célja az Afrika és az EU közötti stratégiai partnerség továbbfejlesztése és megszilárdítása.

3. cikk

Megbízatás

A 2. cikkben említett célkitűzések közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) és európai biztonság- és védelempolitikával (BVP) kapcsolatos vonatkozásainak elérése érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

| a) | az EU átfogó befolyásának erősítése az AU-val és annak Bizottságával folytatott, az EU és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/EBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körére kiterjedő addisz-abebai párbeszéd és annak koordinálása során; |
| --- | --- |

a)

az EU átfogó befolyásának erősítése az AU-val és annak Bizottságával folytatott, az EU és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/EBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körére kiterjedő addisz-abebai párbeszéd és annak koordinálása során;

| b) | megfelelő szintű politikai képviselet biztosítása, tükrözve az EU-nak mint az AU politikai, pénzügyi és intézményi partnerének fontosságát, valamint e partnerség magasabb szintre emelését, amit az AU világszerte egyre növekvő politikai jelentősége tett szükségessé; |
| --- | --- |

b)

megfelelő szintű politikai képviselet biztosítása, tükrözve az EU-nak mint az AU politikai, pénzügyi és intézményi partnerének fontosságát, valamint e partnerség magasabb szintre emelését, amit az AU világszerte egyre növekvő politikai jelentősége tett szükségessé;

| c) | amennyiben a Tanács így határoz, az uniós álláspontok és politikák képviselete, amikor az AU jelentős szerepet tölt be egy olyan válsághelyzetben, amelyre nem neveztek ki EUKK-t; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a Tanács így határoz, az uniós álláspontok és politikák képviselete, amikor az AU jelentős szerepet tölt be egy olyan válsághelyzetben, amelyre nem neveztek ki EUKK-t;

| d) | segítség abban, hogy az AU-val kapcsolatos uniós politikák és fellépések koherensebbek, összehangoltabbak és koordináltabbak legyenek, valamint hozzájárulás a szélesebb körű partneri csoport közötti összhang, valamint e csoport AU-val való kapcsolatának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

d)

segítség abban, hogy az AU-val kapcsolatos uniós politikák és fellépések koherensebbek, összehangoltabbak és koordináltabbak legyenek, valamint hozzájárulás a szélesebb körű partneri csoport közötti összhang, valamint e csoport AU-val való kapcsolatának megerősítéséhez;

| e) | valamennyi AU szintű lényeges fejlemény szoros figyelemmel kísérése és azokról jelentés készítése; |
| --- | --- |

e)

valamennyi AU szintű lényeges fejlemény szoros figyelemmel kísérése és azokról jelentés készítése;

| f) | szoros kapcsolat fenntartása az AU Bizottságával, más AU szervekkel, szubregionális afrikai szervezetek AU melletti képviseleteivel, valamint az AU tagállamainak AU melletti képviseleteivel; |
| --- | --- |

f)

szoros kapcsolat fenntartása az AU Bizottságával, más AU szervekkel, szubregionális afrikai szervezetek AU melletti képviseleteivel, valamint az AU tagállamainak AU melletti képviseleteivel;

| g) | az AU és a szubregionális afrikai szervezetek közötti kapcsolatok és együttműködés elősegítése, különösen azokon a területeken, ahol az EU támogatást nyújt; |
| --- | --- |

g)

az AU és a szubregionális afrikai szervezetek közötti kapcsolatok és együttműködés elősegítése, különösen azokon a területeken, ahol az EU támogatást nyújt;

| h) | kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére az EU Afrika-stratégiájában megjelölt területeken; |
| --- | --- |

h)

kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére az EU Afrika-stratégiájában megjelölt területeken;

| i) | tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére a válságkezelési képességek kialakításához; |
| --- | --- |

i)

tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére a válságkezelési képességek kialakításához;

| j) | egyértelmű feladatmegosztás alapján történő egyeztetés az AU tagállamaiban/régióiban megbízással rendelkező EUKK-kal és tevékenységeik támogatása; és |
| --- | --- |

j)

egyértelmű feladatmegosztás alapján történő egyeztetés az AU tagállamaiban/régióiban megbízással rendelkező EUKK-kal és tevékenységeik támogatása; és

| k) | szoros kapcsolat fenntartása az AU Addisz-Abebában jelenlévő kulcsfontosságú nemzetközi partnereivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, de egyúttal a nem állami szereplőkkel is, valamint a velük való koordináció előmozdítása az EU és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/EBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körében. |
| --- | --- |

k)

szoros kapcsolat fenntartása az AU Addisz-Abebában jelenlévő kulcsfontosságú nemzetközi partnereivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, de egyúttal a nem állami szereplőkkel is, valamint a velük való koordináció előmozdítása az EU és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/EBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körében.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel – a főtitkár/főképviselő felügyelete és operatív irányítása mellett – a megbízatás végrehajtásáért.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, valamint az elsődleges kapcsolattartó a Tanácson belül. A PBB a megbízatás keretein belül stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.

5. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. január 1-től2010. február 28-ig terjedő időszakra 1 850 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2009. január 1-től elszámolhatók. A kiadásokat az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadást elszámol a Bizottságnak.

6. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Az EUKK megbízatása és az ahhoz rendelkezésre álló pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának – az elnökséggel folytatott konzultációt követően, a főtitkár/főképviselő támogatásával, valamint a Bizottsággal való teljes együttműködésben történő – létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan tájékoztatja a főtitkárt/főképviselőt, az elnökséget és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok és az Európai Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t segítik a munkájában. A tagállamok vagy az EU intézményei által az EUKK mellé kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett tagállam, illetve az EU érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak az uniós tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

7. cikk

Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.

8. cikk

Az EU minősített információk biztonsága

Az EUKK és csoportjának tagjai – különösen az EU minősített információk kezelése során – tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

9. cikk

Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.

(2)   Az elnökség, a Bizottság és/vagy a tagállamok – az adott esettől függően – logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.

10. cikk

Biztonság

Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az EU-n kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó EU-s politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerű és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

| a) | az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely magában foglal többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét; |
| --- | --- |

a)

az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely magában foglal többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

| b) | annak biztosítása, hogy az EU-n kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az EU-n kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

| c) | annak biztosítása, hogy csoportjának az EU-n kívül bevetendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére érkezése előtt vagy érkezésekor a Tanács Főtitkársága által a misszió területére vonatkozóan meghatározott kockázati minősítésnek megfelelő biztonsági képzésben részesüljön; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy csoportjának az EU-n kívül bevetendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére érkezése előtt vagy érkezésekor a Tanács Főtitkársága által a misszió területére vonatkozóan meghatározott kockázati minősítésnek megfelelő biztonsági képzésben részesüljön;

| d) | annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint írásbeli jelentések benyújtása a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint írásbeli jelentések benyújtása a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

11. cikk

Jelentéstétel

Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főtitkár/főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főtitkár/főképviselő és a PBB ajánlására jelentést tehet az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának.

12. cikk

Koordináció

Az EUKK előmozdítja az EU-n belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az EU politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni az elnökség és a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és a Bizottság küldöttségeit.

Az EUKK helyben szoros kapcsolatot tart fenn az elnökséggel, a Bizottsággal és a tagállami külképviseletek vezetőivel, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.

13. cikk

Felülvizsgálat

Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint az Európai Uniónak az érintett térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2009. június végéig az elért eredményekről jelentést, 2009. november közepéig a megbízatás teljesítéséről átfogó jelentést nyújt be a főtitkár/főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Ezek a jelentések alapul szolgálnak ezen együttes fellépésnek az illetékes munkacsoportokban és a PBB által történő értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak összefüggésében a főtitkár/főképviselő ajánlást tesz a PBB-nek a megbízatás megújításáról, módosításáról vagy megszüntetéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozóan.

14. cikk

Létrehozás és fejlesztés

Az elnökség – a főtitkár/főképviselővel, az EUKK-val és a Bizottsággal szoros együttműködésben – 2009. november vége előtt, vagy amennyiben szükséges, azt megelőzően átfogó jelentést készít a Tanácsnak a hivatal jövőjéről és szervezeti felépítéséről.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

16. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

H. NOVELLI

---

(1)  HL L 323., 2007.12.8., 45. o.

1

(2)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

2

---

2.12.2008

| 2.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---