# Europeiska unionens L 298/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 298 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången7 november 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 298

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången7 november 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1094/2008 av den 6 november 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1095/2008 av den 6 november 2008 om ändring av förordning (EG) nr 109/2007 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen monensinnatrium (Coxidin) (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1096/2008 av den 6 november 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1356/2004 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen Elancoban, som tillhör gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1097/2008 av den 6 november 2008 om undantagsåtgärder för importlicenser i rissektorn till följd av problem på den internationella marknaden under 2008 | 7 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/92/EG av den 22 oktober 2008 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (omarbetning) (
  1
  ) | 9 |
| | | BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (
  1
  ) | 20 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 1094/2008 av den 6 november 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1095/2008 av den 6 november 2008 om ändring av förordning (EG) nr 109/2007 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen monensinnatrium (Coxidin) (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1096/2008 av den 6 november 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1356/2004 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen Elancoban, som tillhör gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1097/2008 av den 6 november 2008 om undantagsåtgärder för importlicenser i rissektorn till följd av problem på den internationella marknaden under 2008

7

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/92/EG av den 22 oktober 2008 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (omarbetning) (
  1
  )

1

9

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (
  1
  )

1

20

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2008/835/Gusp |
| | * | Beslut EUPM/1/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 24 oktober 2008 om utnämning av en uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina | 30 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2008/835/Gusp

*

Beslut EUPM/1/2008 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 24 oktober 2008 om utnämning av en uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

30

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1094/2008

av den 6 november 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 7 november 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 november 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 51,6 |
| MK | 46,2 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 55,7 |
| 0707 00 05 | JO | 175,3 |
| MA | 30,8 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | MA | 53,8 |
| TR | 123,0 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 10 | MA | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 24,8 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,1 |
| MA | 103,9 |
| TR | 101,7 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0806 10 10 | BR | 234,7 |
| TR | 134,2 |
| US | 272,9 |
| ZA | 218,0 |
| ZZ | 215,0 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| AR | 75,0 |
| CA | 96,3 |
| CL | 68,1 |
| CN | 66,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 104,3 |
| US | 162,2 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| TR | 124,9 |
| US | 208,3 |
| ZZ | 133,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

51,6

MK

46,2

TR

69,3

ZZ

55,7

0707 00 05

JO

175,3

MA

30,8

TR

71,6

ZZ

92,6

0709 90 70

MA

53,8

TR

123,0

ZZ

88,4

0805 20 10

MA

102,7

ZZ

102,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

24,8

TR

80,5

ZZ

52,7

0805 50 10

AR

82,1

MA

103,9

TR

101,7

ZA

96,4

ZZ

96,0

0806 10 10

BR

234,7

TR

134,2

US

272,9

ZA

218,0

ZZ

215,0

0808 10 80

AL

32,1

AR

75,0

CA

96,3

CL

68,1

CN

66,8

MK

37,6

NZ

104,3

US

162,2

ZA

99,1

ZZ

82,4

0808 20 50

CN

68,2

TR

124,9

US

208,3

ZZ

133,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1095/2008

av den 6 november 2008

om ändring av förordning (EG) nr 109/2007 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen monensinnatrium (Coxidin)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Tillsatsen monensinnatrium (Coxidin) godkändes på vissa villkor i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. Genom kommissionens förordning (EG) nr 109/2007 (2) godkändes tillsatsen för en period om tio år för användning på slaktkycklingar och kalkoner, och godkännandet knöts till innehavaren av godkännandet för avyttringen av tillsatsen. |
| --- | --- |

(1)

Tillsatsen monensinnatrium (Coxidin) godkändes på vissa villkor i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. Genom kommissionens förordning (EG) nr 109/2007 (2) godkändes tillsatsen för en period om tio år för användning på slaktkycklingar och kalkoner, och godkännandet knöts till innehavaren av godkännandet för avyttringen av tillsatsen.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en tillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en tillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (3) | Innehavaren av godkännandet av fodertillsatsen monensinnatrium (Coxidin) har lämnat in en ansökan där det föreslås att villkoren för godkännandet ändras så att karenstiden före slakt minskas och slutgiltiga gränsvärden (MRL) fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Innehavaren av godkännandet av fodertillsatsen monensinnatrium (Coxidin) har lämnat in en ansökan där det föreslås att villkoren för godkännandet ändras så att karenstiden före slakt minskas och slutgiltiga gränsvärden (MRL) fastställs.

| (4) | Efter en ny bedömning av människors exponering konstaterade myndigheten i ett yttrande antaget den 18 juni 2008 (3) att en karenstid på en dag kunde fastställas för Coxidin för användning på slaktkycklingar och kalkoner. Innehavaren av godkännandet lade inte fram några nya uppgifter som skulle göra det möjligt för myndigheten att föreslå ett slutgiltigt gränsvärde. |
| --- | --- |

(4)

Efter en ny bedömning av människors exponering konstaterade myndigheten i ett yttrande antaget den 18 juni 2008 (3) att en karenstid på en dag kunde fastställas för Coxidin för användning på slaktkycklingar och kalkoner. Innehavaren av godkännandet lade inte fram några nya uppgifter som skulle göra det möjligt för myndigheten att föreslå ett slutgiltigt gränsvärde.

| (5) | Förordning (EG) nr 109/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 109/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 109/2007 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 november 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 31, 6.2.2007, s. 6.

2

(3)  ”Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Coxidin for chickens and turkeys for fattening and the re-examination of the provisional Maximum Residue Limit”, The EFSA Journal nr 731, s. 1–14, 2008.

3

The EFSA Journal nr 731, s. 1–14, 2008

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med | Provisoriska gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg verksamt ämne/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Koccidiostatika och histomonostatika |
| 5 1 701 | Huvepharma
  NV Belgium | Monensinnatrium
  (Coxidin) | | Verksamt ämne

  C36H61O11Na
  Natriumsalt av monokarboxylsyrapolyeter framställt av Streptomyces cinnamonensis, 28682, LMG S-19095 i pulverform
  Sammansättning: | Monensin A: lägst 90 % |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Provisoriska gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung

mg verksamt ämne/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Koccidiostatika och histomonostatika

5 1 701

Huvepharma

NV Belgium

Monensinnatrium

(Coxidin)

Verksamt ämne

C36H61O11Na

Natriumsalt av monokarboxylsyrapolyeter framställt av Streptomyces cinnamonensis, 28682, LMG S-19095 i pulverform

Sammansättning:

Monensin A: lägst 90 %

| | Monensin A + B: lägst 95 % |
| --- | --- |

Monensin A + B: lägst 95 %

| | Monensin C: 0,2–0,3 % |
| --- | --- |

Monensin C: 0,2–0,3 %

| | Tillsatsens sammansättning

  Monensinnatrium av teknisk kvalitet med en aktivitet motsvarande den hos monensin: 25 %
  Perlit: 15–20 %
  Vetekli: 55–60 % |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Monensinnatrium av teknisk kvalitet med en aktivitet motsvarande den hos monensin: 25 %

Perlit: 15–20 %

Vetekli: 55–60 %

| | Analysmetod
   (1)

  Metod för bestämning av verksamt ämne: HPLC (vätskekromatografi) med derivatisering efter kolonn och UV-detektion (λ = 520 nm). |
| --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Metod för bestämning av verksamt ämne: HPLC (vätskekromatografi) med derivatisering efter kolonn och UV-detektion (λ = 520 nm).

Slaktkycklingar

—

100

125

| 1. | Användning förbjuden minst en dag före slakt. |
| --- | --- |

1.

Användning förbjuden minst en dag före slakt.

| 2. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning.

| 3. | Högsta tillåtna dos monensinnatrium i kompletteringsfoder:






  — | 625 mg/kg för slaktkycklingar. |
| --- | --- | --- |

3.

Högsta tillåtna dos monensinnatrium i kompletteringsfoder:

—

625 mg/kg för slaktkycklingar.

| — | 500 mg/kg för kalkoner. |
| --- | --- |

—

500 mg/kg för kalkoner.

| 4. | Monensinnatrium får inte blandas med andra koccidiostatika. |
| --- | --- |

4.

Monensinnatrium får inte blandas med andra koccidiostatika.

| 5. | Följande ska anges i bruksanvisningen:
  ”Farligt för hästdjur. Detta foder innehåller en jonofor: bör inte användas samtidigt med tiamulin, och bör övervakas för eventuella biverkningar när det används samtidigt med andra medicinskt verksamma substanser.” |
| --- | --- |

5.

Följande ska anges i bruksanvisningen:

”Farligt för hästdjur. Detta foder innehåller en jonofor: bör inte användas samtidigt med tiamulin, och bör övervakas för eventuella biverkningar när det används samtidigt med andra medicinskt verksamma substanser.”

| 6. | Lämpliga skyddskläder, handskar samt ögon- och ansiktsskydd ska användas. Vid otillräcklig ventilation i lokalerna ska lämpligt andningsskydd användas. |
| --- | --- |

6.

Lämpliga skyddskläder, handskar samt ögon- och ansiktsskydd ska användas. Vid otillräcklig ventilation i lokalerna ska lämpligt andningsskydd användas.

6.2.2017

25 μg monensinnatrium/kg hud + fett (våtvikt).

8 μg monensinnatrium/kg lever, njure och muskelvävnad (våtvikt).

Kalkoner

16 veckor

60

100

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1096/2008

av den 6 november 2008

om ändring av förordning (EG) nr 1356/2004 när det gäller villkoren för godkännande av fodertillsatsen Elancoban, som tillhör gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Tillsatsen monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) godkändes på vissa villkor i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2). Genom kommissionens förordning (EG) nr 1356/2004 (3) godkändes tillsatsen för en period om tio år för användning på slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner, och godkännandet knöts till den som ansvarade för avyttringen av tillsatsen. Tillsatsen anmäldes som befintlig produkt enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1831/2003. Eftersom alla uppgifter som krävs enligt den bestämmelsen hade lämnats in, infördes tillsatsen i gemenskapens register över fodertillsatser. |
| --- | --- |

(1)

Tillsatsen monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) godkändes på vissa villkor i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2). Genom kommissionens förordning (EG) nr 1356/2004 (3) godkändes tillsatsen för en period om tio år för användning på slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner, och godkännandet knöts till den som ansvarade för avyttringen av tillsatsen. Tillsatsen anmäldes som befintlig produkt enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1831/2003. Eftersom alla uppgifter som krävs enligt den bestämmelsen hade lämnats in, infördes tillsatsen i gemenskapens register över fodertillsatser.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en tillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en tillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (3) | Innehavaren av godkännandet av tillsatsen monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) har lämnat in en ansökan där det föreslås att villkoren för godkännandet ändras så att karenstiden före slakt minskas. |
| --- | --- |

(3)

Innehavaren av godkännandet av tillsatsen monensinnatrium (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) har lämnat in en ansökan där det föreslås att villkoren för godkännandet ändras så att karenstiden före slakt minskas.

| (4) | Efter en ny bedömning av människors exponering konstaterade myndigheten i ett yttrande antaget den 18 juni 2008 (4) att en karenstid på en dag kunde fastställas för Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 och Elancoban 200 för användning på slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner. |
| --- | --- |

(4)

Efter en ny bedömning av människors exponering konstaterade myndigheten i ett yttrande antaget den 18 juni 2008 (4) att en karenstid på en dag kunde fastställas för Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200 och Elancoban 200 för användning på slaktkycklingar, kycklingar för uppfödning till värphöns och kalkoner.

| (5) | Förordning (EG) nr 1356/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1356/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1356/2004 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 november 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 270, 14.12.1970, s. 1. Direktivet upphävt genom förordning (EG) nr 1831/2003.

2

(3)  EUT L 251, 27.7.2004, s. 6.

3

(4)  ”Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on the withdrawal period for Elancoban for chickens for fattening, chickens reared for laying and turkeys for fattening”, The EFSA Journal nr 730, s. 1–16, 2008.

4

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens registreringsnummer | Namn och registreringsnummer för den person som är ansvarig för avyttringen av tillsatsen | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med | Provisoriska gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg verksamt ämne/kg helfoder |
| Koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser |
| E 757 | Eli Lilly and Company Limited | Monensinnatrium
  (Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200) | | Verksamt ämne

  C36H61O11Na
  Natriumsalt av monokarboxylsyrapolyeter framställt av Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413 som granulat
  Sammansättning: | Monensin A: lägst 90 % |

Tillsatsens registreringsnummer

Namn och registreringsnummer för den person som är ansvarig för avyttringen av tillsatsen

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Provisoriska gränsvärden (MRL) i berörda livsmedel av animaliskt ursprung

mg verksamt ämne/kg helfoder

Koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser

E 757

Eli Lilly and Company Limited

Monensinnatrium

(Elancoban G100, Elancoban 100, Elancogran 100, Elancoban G200, Elancoban 200)

Verksamt ämne

C36H61O11Na

Natriumsalt av monokarboxylsyrapolyeter framställt av Streptomyces cinnamonensis, ATCC 15413 som granulat

Sammansättning:

Monensin A: lägst 90 %

| | Monensin A + B: lägst 95 % |
| --- | --- |

Monensin A + B: lägst 95 %

| | Tillsatsens sammansättning

  Monensingranulat (torkad jäsningsprodukt) motsvarande 10 viktprocent aktivt monensin
  Mineralolja 1–3 viktprocent
  Granulat av kalksten 13–23 viktprocent
  Risskal eller granulat av kalksten qs 100 viktprocent
  Monensingranulat (torkad jäsningsprodukt) motsvarande 20 viktprocent aktivt monensin
  Mineralolja 1–3 viktprocent
  Risskal eller granulat av kalksten qs 100 viktprocent |
| --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Monensingranulat (torkad jäsningsprodukt) motsvarande 10 viktprocent aktivt monensin

Mineralolja 1–3 viktprocent

Granulat av kalksten 13–23 viktprocent

Risskal eller granulat av kalksten qs 100 viktprocent

Monensingranulat (torkad jäsningsprodukt) motsvarande 20 viktprocent aktivt monensin

Mineralolja 1–3 viktprocent

Risskal eller granulat av kalksten qs 100 viktprocent

Slaktkycklingar

—

100

125

Användning förbjuden minst en dag före slakt.

Följande ska anges i bruksanvisningen:

”Farligt för hästdjur. Detta foder innehåller en jonofor: bör inte användas samtidigt med tiamulin, och bör övervakas för eventuella biverkningar när det används samtidigt med andra medicinskt verksamma substanser.”

30.7.2014

25 μg monensinnatrium/kg hud + fett (våtvikt).

8 μg monensinnatrium/kg lever, njure och muskelvävnad (våtvikt).

Kycklingar för uppfödning till värphöns

16 veckor

100

120

Kalkoner

16 veckor

60

100

---

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1097/2008

av den 6 november 2008

om undantagsåtgärder för importlicenser i rissektorn till följd av problem på den internationella marknaden under 2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artiklarna 134 och 148 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Sedan början av 2008 har det förekommit störningar i importen av ris till gemenskapen på grund av olika exportrestriktioner i tredjeländer. I vissa fall har det rört sig om officiella exportförbud eller åtgärder som haft samma verkan som officiella exportförbud. Importörerna i gemenskapen har därför inte kunnat uppfylla sina skyldigheter i samband med importlicenserna, i synnerhet gäller detta skyldigheten att importera enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2). |
| --- | --- |

(1)

Sedan början av 2008 har det förekommit störningar i importen av ris till gemenskapen på grund av olika exportrestriktioner i tredjeländer. I vissa fall har det rört sig om officiella exportförbud eller åtgärder som haft samma verkan som officiella exportförbud. Importörerna i gemenskapen har därför inte kunnat uppfylla sina skyldigheter i samband med importlicenserna, i synnerhet gäller detta skyldigheten att importera enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2).

| (2) | För att begränsa de negativa konsekvenserna för importörerna bör det föreskrivas undantagsåtgärder för importlicenser som utfärdats under tullkvotperioderna 2007/2008 och 2008. |
| --- | --- |

(2)

För att begränsa de negativa konsekvenserna för importörerna bör det föreskrivas undantagsåtgärder för importlicenser som utfärdats under tullkvotperioderna 2007/2008 och 2008.

| (3) | Skyldigheten att importera är ett primärt krav i den mening som avses i artikel 20 i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (3), och om denna skyldighet inte uppfylls bör detta medföra att säkerheten förverkas i enlighet med artikel 22 i den förordningen. På begäran av berörda parter bör i enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 376/2008 skyldigheten att importera upphävas och säkerheten frisläppas efter en bedömning av det enskilda fallet. Det är lämpligt att fastställa vilka villkor som licensinnehavaren ska uppfylla för att visa att exportrestriktionerna kan betraktas som force majeure. |
| --- | --- |

(3)

Skyldigheten att importera är ett primärt krav i den mening som avses i artikel 20 i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (3), och om denna skyldighet inte uppfylls bör detta medföra att säkerheten förverkas i enlighet med artikel 22 i den förordningen. På begäran av berörda parter bör i enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 376/2008 skyldigheten att importera upphävas och säkerheten frisläppas efter en bedömning av det enskilda fallet. Det är lämpligt att fastställa vilka villkor som licensinnehavaren ska uppfylla för att visa att exportrestriktionerna kan betraktas som force majeure.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 376/2008 ska medlemsstaternas behöriga myndigheter med avseende på importlicenser som utfärdats under tullkvotperioden 2007/2008 enligt förordningarna (EG) nr 964/2007 (4) och (EG) nr 1002/2007 (5) eller under tollkvotperioden 2008 enligt förordningarna (EG) nr 2058/96 (6), (EG) nr 327/98 (7), (EG) nr 955/2005 (8), (EG) nr 1964/2006 (9) och (EG) nr 1529/2007 (10), på licensinnehavarens begäran, som ska ställas inom en månad från det att den här förordningen har trätt i kraft, upphäva skyldigheten att importera och frisläppa säkerheterna för de kvantiteter som inte utnyttjats.

2.   Vad som föreskrivs i punkt 1 ska endast gälla i de fall då licensinnehavaren kan hänvisa till bestämmelser som införts av ett tredjeland och som de behöriga myndigheterna i medlemsstaten i fråga betraktar som force majeure enligt artiklarna 39 och 40 i förordning (EG) nr 376/2008. Licensinnehavaren ska kunna förvissa de behöriga myndigheterna om att vederbörande varit ur stånd att importera på grund av formella exportförbud eller likvärdiga åtgärder som tredjeländer infört och som en aktör i rissektorn som visar skälig aktsamhet inte, vid tiden för ansökan om importlicensen, kunde ha förutsett skulle komma att vidtas, och om att licensinnehavaren har gjort alla rimliga ansträngningar för att använda importlicensen under giltighetstiden.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska före den 31 januari 2009 underrätta kommissionen om de åtgärder som de har vidtagit med tillämpning av artikel 1.2 i denna förordning.

Dessa meddelanden ska sändas elektroniskt. Meddelandenas form och innehåll ska fastställas på grundval av de förlagor som kommissionen tillhandahållit medlemsstaterna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 november 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3

2

(3)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.

3

(4)  EUT L 213, 15.8.2007, s. 26.

4

(5)  EUT L 226, 30.8.2007, s. 15.

5

(6)  EGT L 276, 29.10.1996, s. 7.

6

(7)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5.

7

(8)  EUT L 164, 24.6.2005, s. 5.

8

(9)  EUT L 408, 22.12.2006, s. 19.

9

(10)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 155.

10

---

DIREKTIV

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/9

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2008/92/EG

av den 22 oktober 2008

om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 90/377/EEG av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (2) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (3). I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör därför bestämmelserna i fråga av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 90/377/EEG av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (2) har ändrats flera gånger på väsentliga punkter (3). I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör därför bestämmelserna i fråga av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | I samma mån som öppenhet beträffande prissättningen på energi stärker de betingelser som förhindrar att konkurrensen på den gemensamma marknaden blir snedvriden är den väsentlig för att åstadkomma och vidmakthålla en smidigt fungerande inre marknad för energi. |
| --- | --- |

(2)

I samma mån som öppenhet beträffande prissättningen på energi stärker de betingelser som förhindrar att konkurrensen på den gemensamma marknaden blir snedvriden är den väsentlig för att åstadkomma och vidmakthålla en smidigt fungerande inre marknad för energi.

| (3) | Öppenhet kan bidra till att hindra särbehandling av användare då den förbättrar deras möjligheter att välja mellan olika energikällor och olika leverantörer. |
| --- | --- |

(3)

Öppenhet kan bidra till att hindra särbehandling av användare då den förbättrar deras möjligheter att välja mellan olika energikällor och olika leverantörer.

| (4) | För närvarande varierar graden av öppenhet mellan olika energikällor och mellan olika medlemsstater eller regioner inom gemenskapen vilket äventyrar genomförandet av en inre energimarknad. |
| --- | --- |

(4)

För närvarande varierar graden av öppenhet mellan olika energikällor och mellan olika medlemsstater eller regioner inom gemenskapen vilket äventyrar genomförandet av en inre energimarknad.

| (5) | Då emellertid det pris som en näringsidkare betalar för använd energi är en av de faktorer som påverkar hans konkurrensförmåga, bör detta skyddas mot insyn. |
| --- | --- |

(5)

Då emellertid det pris som en näringsidkare betalar för använd energi är en av de faktorer som påverkar hans konkurrensförmåga, bör detta skyddas mot insyn.

| (6) | Det system med normalanvändare som tillämpas av Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) i dess prisrapportering, och det prissystem som införts för större industriella elanvändare säkerställer att öppenhet beträffande prissättningen inte äventyrar skyddet mot obehörig insyn. |
| --- | --- |

(6)

Det system med normalanvändare som tillämpas av Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) i dess prisrapportering, och det prissystem som införts för större industriella elanvändare säkerställer att öppenhet beträffande prissättningen inte äventyrar skyddet mot obehörig insyn.

| (7) | De konsumentkategorier som används av Eurostat måste utökas så långt detta är möjligt utan att konsumenterna upphör att vara representativa. |
| --- | --- |

(7)

De konsumentkategorier som används av Eurostat måste utökas så långt detta är möjligt utan att konsumenterna upphör att vara representativa.

| (8) | På så sätt kan öppenhet beträffande slutanvändarpriser nås utan att äventyra det nödvändiga skyddet mot obehörig insyn för leveranskontrakten. Av hänsyn till detta skydd måste en konsumentkategori omfatta minst tre konsumenter för att prisuppgifter ska få publiceras. |
| --- | --- |

(8)

På så sätt kan öppenhet beträffande slutanvändarpriser nås utan att äventyra det nödvändiga skyddet mot obehörig insyn för leveranskontrakten. Av hänsyn till detta skydd måste en konsumentkategori omfatta minst tre konsumenter för att prisuppgifter ska få publiceras.

| (9) | Information om gas- och elförbrukning av slutanvändare i industrin möjliggör också jämförelser med priser på energi från andra källor (olja och kol samt fossila och förnybara källor) och med priser som betalas av andra förbrukare. |
| --- | --- |

(9)

Information om gas- och elförbrukning av slutanvändare i industrin möjliggör också jämförelser med priser på energi från andra källor (olja och kol samt fossila och förnybara källor) och med priser som betalas av andra förbrukare.

| (10) | Både leverantörer och konsumenter av gas och el är oavsett detta direktivs tillämpning underkastade fördragets konkurrensregler, och kommissionen kan därför begära besked om priser och köpvillkor. |
| --- | --- |

(10)

Både leverantörer och konsumenter av gas och el är oavsett detta direktivs tillämpning underkastade fördragets konkurrensregler, och kommissionen kan därför begära besked om priser och köpvillkor.

| (11) | Redovisning av gällande prissättningssystem ingår i prisöppenheten. |
| --- | --- |

(11)

Redovisning av gällande prissättningssystem ingår i prisöppenheten.

| (12) | Redovisning av konsumenternas fördelning på kategorier och dessas respektive marknadsandelar är också en del av prisöppenheten. |
| --- | --- |

(12)

Redovisning av konsumenternas fördelning på kategorier och dessas respektive marknadsandelar är också en del av prisöppenheten.

| (13) | De upplysningar som lämnas till Eurostat om priser och köpvillkor för förbrukare och om de prissättningssystem som är i bruk samt om förbrukarnas fördelning på förbrukarkategorier bör ge kommissionen tillräckligt underlag för att fatta beslut när så behövs om åtgärder eller förslag som är lämpliga med hänsyn till rådande läge på den inre energimarknaden. |
| --- | --- |

(13)

De upplysningar som lämnas till Eurostat om priser och köpvillkor för förbrukare och om de prissättningssystem som är i bruk samt om förbrukarnas fördelning på förbrukarkategorier bör ge kommissionen tillräckligt underlag för att fatta beslut när så behövs om åtgärder eller förslag som är lämpliga med hänsyn till rådande läge på den inre energimarknaden.

| (14) | De uppgifter som tillställs Eurostat blir mer tillförlitliga om företagen själva sammanställer dem. |
| --- | --- |

(14)

De uppgifter som tillställs Eurostat blir mer tillförlitliga om företagen själva sammanställer dem.

| (15) | Information om de regler om beskattning och avgifter till myndighet som gäller i varje medlemsstat är viktig för att åstadkomma prisöppenhet. |
| --- | --- |

(15)

Information om de regler om beskattning och avgifter till myndighet som gäller i varje medlemsstat är viktig för att åstadkomma prisöppenhet.

| (16) | Det måste vara möjligt att kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnas till Eurostat. |
| --- | --- |

(16)

Det måste vara möjligt att kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnas till Eurostat.

| (17) | Öppenhet förutsätter att uppgifter om priser och prissättningssystem offentliggörs och sprids så mycket som möjligt bland energiförbrukarna. |
| --- | --- |

(17)

Öppenhet förutsätter att uppgifter om priser och prissättningssystem offentliggörs och sprids så mycket som möjligt bland energiförbrukarna.

| (18) | För att kunna åstadkomma prisöppenhet bör systemet bygga på den beprövade sakkunskap och metodik som har utvecklats och tillämpats av Eurostat för bearbetning, kontroll och publicering av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna åstadkomma prisöppenhet bör systemet bygga på den beprövade sakkunskap och metodik som har utvecklats och tillämpats av Eurostat för bearbetning, kontroll och publicering av statistiska uppgifter.

| (19) | Med hänsyn till skapandet av den inre marknaden för energi bör systemet för prisöppenhet komma i drift så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(19)

Med hänsyn till skapandet av den inre marknaden för energi bör systemet för prisöppenhet komma i drift så snart som möjligt.

| (20) | Enhetligt genomförande av detta direktiv i alla medlemsstater blir möjligt först när marknaden för naturgas, särskilt med tanke på infrastrukturen, nått en tillräcklig utvecklingsgrad. |
| --- | --- |

(20)

Enhetligt genomförande av detta direktiv i alla medlemsstater blir möjligt först när marknaden för naturgas, särskilt med tanke på infrastrukturen, nått en tillräcklig utvecklingsgrad.

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (22) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att göra nödvändiga ändringar i bilagorna I och II för att kunna ta hänsyn till de särskilda problem som framkommit. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att göra nödvändiga ändringar i bilagorna I och II för att kunna ta hänsyn till de särskilda problem som framkommit. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (23) | Eftersom de nya bestämmelser som införs i detta direktiv endast gäller kommittéförfarandena, behöver de inte införlivas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom de nya bestämmelser som införs i detta direktiv endast gäller kommittéförfarandena, behöver de inte införlivas av medlemsstaterna.

| (24) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III del B. |
| --- | --- |

(24)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att företag som levererar gas eller el till industriella slutanvändare enligt bilagorna I och II, i den form som föreskrivs i artikel 3, underrättar Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) om

| 1. | priser och köpvillkor vad avser gas och el till industriella slutanvändare, |
| --- | --- |

1.

priser och köpvillkor vad avser gas och el till industriella slutanvändare,

| 2. | det prissättningssystem som tillämpas, |
| --- | --- |

2.

det prissättningssystem som tillämpas,

| 3. | en fördelning av förbrukarna och förbrukade energikvantiteter på förbrukarkategorier vilken är representativ på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.

en fördelning av förbrukarna och förbrukade energikvantiteter på förbrukarkategorier vilken är representativ på nationell nivå.

Artikel 2

1.   De företag som avses i artikel 1 ska sammanställa de i artikel 1.1 och 1.2 föreskrivna uppgifter den 1 januari och den 1 juli varje år.

Dessa uppgifter, utarbetade i enlighet med de föreskrifter som avses i artikel 3, ska tillställas Eurostat och behöriga myndigheter i medlemsstaterna inom två månader.

2.   På grundval av uppgifter som avses i punkt 1 ska Eurostat varje maj och november i lämplig form offentliggöra priserna på gas och el för industriella förbrukare och de prissättningssystem som tillämpats för ändamålet.

3.   Den information som föreskrivs i artikel 1.3 ska vartannat år tillställas Eurostat och behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

Denna information ska inte offentliggöras.

Artikel 3

Tillämpningsföreskrifter om form, innehåll och utformning i övrigt av den rapportering som föreskrivs i artikel 1 lämnas i bilagorna I och II.

Artikel 4

Eurostat får inte röja upplysningar som kontoret har erhållit med tillämpning av artikel 1 om dessa är av sådan beskaffenhet att de kan vara föremål för kommersiellt insynsskydd. Sådana insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till Eurostat ska vara åtkomliga endast för tjänstemän hos Eurostat och får användas endast för statistiska ändamål.

Första stycket utgör dock inget hinder för att sådana uppgifter offentliggörs i en sådan aggregerad form att enskilda kommersiella transaktioner inte kan identifieras.

Artikel 5

När Eurostat iakttar statistiskt signifikanta avvikelser eller inkonsekvenser i de uppgifter som lämnas enligt detta direktiv kan kontoret hos de nationella organen begära tillstånd att ta del av ifrågavarande icke-aggregerade uppgifter och av de metoder för beräkning och utvärdering som ligger till grund för de aggregerade uppgifterna, i syfte att identifiera och i vissa fall rätta uppgifter som bedömts vara oriktiga.

Artikel 6

Kommissionen ska vid behov göra de ändringar i bilagorna I och II som kan befinnas lämpliga med hänsyn till de speciella problem som har framkommit. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som avses i artikel 7.2.

Sådana ändringar får dock enbart avse de tekniska detaljer som föreskrivs i bilagorna I och II och får inte vara av sådan beskaffenhet att systemets uppbyggnad i stort förändras.

Artikel 7

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 8

En gång om året ska kommissionen lämna en sammanfattande rapport om detta direktivs tillämpning till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 9

Vad gäller naturgas kommer detta direktiv inte att vara genomfört i någon medlemsstat förrän fem år efter det att denna energiform har införts på marknaden i landet.

Tidpunkten för denna energikällas introduktion på en nationell marknad ska utan dröjsmål uttryckligen rapporteras till kommissionen av den berörda medlemsstaten.

Artikel 10

Direktiv 90/377/EEG i dess lydelse enligt rättsakterna som anges i bilaga III del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga III del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 11

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 12

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 17 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 25 september 2008.

1

(2)  EGT L 185, 17.7.1990, s. 16.

2

(3)  Se bilaga III del A.

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

---

BILAGA I

GASPRISER

Gaspriser för industriella slutanvändare (1) som ska samlas in och sammanställas enligt följande metod:

| a) | De priser som ska rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper naturgas som distribueras genom nätet för egen användning får betala. |
| --- | --- |

a)

De priser som ska rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper naturgas som distribueras genom nätet för egen användning får betala.

| b) | Alla industriella användningar av gas ska beaktas. Undantagna från systemet är förbrukare som använder gas






  — | för elproduktion i kraftverk eller värmekraftverk, |
| --- | --- | --- |

b)

Alla industriella användningar av gas ska beaktas. Undantagna från systemet är förbrukare som använder gas

—

för elproduktion i kraftverk eller värmekraftverk,

| — | för annat ändamål än som energikälla (t.ex. i kemisk industri), |
| --- | --- |

—

för annat ändamål än som energikälla (t.ex. i kemisk industri),

| — | i en omfattning som överstiger 4 000 000 gigajoule (GJ) per år. |
| --- | --- |

—

i en omfattning som överstiger 4 000 000 gigajoule (GJ) per år.

| c) | De priser som registreras ska baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga gasförbrukningen. |
| --- | --- |

c)

De priser som registreras ska baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga gasförbrukningen.

| d) | Priserna ska samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för gas under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) gäller situationen den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

d)

Priserna ska samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för gas under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) gäller situationen den 1 januari 2008.

| e) | Priserna måste uttryckas i nationell valuta per gigajoule. Den använda energienheten mäts på grundval av kalorimetriskt värmevärde. |
| --- | --- |

e)

Priserna måste uttryckas i nationell valuta per gigajoule. Den använda energienheten mäts på grundval av kalorimetriskt värmevärde.

| f) | Priserna måste inbegripa alla avgifter som ska betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella prisnedsättningar, plus andra avgifter (mätarhyra, fasta avgifter etc.). Anslutningsavgifter ska inte medräknas. |
| --- | --- |

f)

Priserna måste inbegripa alla avgifter som ska betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella prisnedsättningar, plus andra avgifter (mätarhyra, fasta avgifter etc.). Anslutningsavgifter ska inte medräknas.

| g) | Priserna ska registreras som nationella genomsnittspriser. |
| --- | --- |

g)

Priserna ska registreras som nationella genomsnittspriser.

| h) | Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler:






  — | Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta gasförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser ska endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst ska medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden. |
| --- | --- | --- |

h)

Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler:

—

Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta gasförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser ska endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst ska medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden.

| — | Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet gas som gasförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt ska marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna ska förvaltas av medlemsstaterna som ska respektera reglerna om insynsskydd. |
| --- | --- |

—

Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet gas som gasförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt ska marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna ska förvaltas av medlemsstaterna som ska respektera reglerna om insynsskydd.

| — | Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j. |
| --- | --- |

—

Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j.

| i) | Tre prisnivåer ska tillhandahållas:






  — | Priser utan skatter och avgifter. |
| --- | --- | --- |

i)

Tre prisnivåer ska tillhandahållas:

—

Priser utan skatter och avgifter.

| — | Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. |
| --- | --- |

—

Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter.

| — | Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt.

| j) | Gaspriserna ska undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:







  Industriella slutanvändare | Årlig gasförbrukning (GJ) |
| --- | --- | --- |
| Lägst | Högst |
| Intervall-I1 | | < 1 000 |
| Intervall-I2 | 1 000 | < 10 000 |
| Intervall-I3 | 10 000 | < 100 000 |
| Intervall-I4 | 100 000 | < 1 000 000 |
| Intervall-I5 | 1 000 000 | <= 4 000 000 |

j)

Gaspriserna ska undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:

Industriella slutanvändare

Årlig gasförbrukning (GJ)

Lägst

Högst

Intervall-I1

< 1 000

Intervall-I2

1 000

< 10 000

Intervall-I3

10 000

< 100 000

Intervall-I4

100 000

< 1 000 000

Intervall-I5

1 000 000

<= 4 000 000

| k) | En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om det insamlingssystem som används skickas till Eurostat och denna ska särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje förbrukningsintervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet ska gälla situationen den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

k)

En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om det insamlingssystem som används skickas till Eurostat och denna ska särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje förbrukningsintervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet ska gälla situationen den 1 januari 2008.

| l) | En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Eurostat.
  Informationen ska omfatta:






  — | Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan. |
| --- | --- | --- |

l)

En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Eurostat.

Informationen ska omfatta:

—

Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan.

| — | En beskrivning av de rabatter som ges för leveranser som kan avbrytas. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de rabatter som ges för leveranser som kan avbrytas.

| — | En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå.

| m) | En gång per år, tillsammans med rapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på gasförsäljningen till industriella slutanvändare också rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.
  Beskrivningen av skatter som ska betalas ska delas upp i tre klart avskilda delar:






  — | Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”. |
| --- | --- | --- |

m)

En gång per år, tillsammans med rapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på gasförsäljningen till industriella slutanvändare också rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

Beskrivningen av skatter som ska betalas ska delas upp i tre klart avskilda delar:

—

Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”.

| — | Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”. |
| --- | --- |

—

Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”.

| — | Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”.

Här ges en översikt av olika skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och fiskala avgifter som tillämpas:

| — | Mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskatt.

| — | Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom ska kunna upplåtas för nät eller andra gasförsörjningsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom ska kunna upplåtas för nät eller andra gasförsörjningsanläggningar.

| — | Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen. |
| --- | --- |

—

Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen.

| — | Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc. |
| --- | --- |

—

Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc.

| — | Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på gasdistributionen etc. |
| --- | --- |

—

Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på gasdistributionen etc.

Skatter på inkomst, egendomsrelaterade skatter, drivmedel till bilar, vägskatter, skatter på licenser för telekom, radio, reklam, avgifter för licenser, avgifter på avfall etc. ska inte beaktas och undantas från denna beskrivning, eftersom de otvivelaktigt utgör en del av operatörernas kostnader och även gäller för andra industrier eller verksamheter.

| n) | I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan. |
| --- | --- |

n)

I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan.

---

(1)  Bland industriella slutanvändare kan andra användare som inte omfattar bostadshus inkluderas.

---

BILAGA II

ELPRISER

Elpriser för industriella slutanvändare (1) ska samlas in och sammanställas enligt följande metod:

| a) | De priser som ska rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper el för egen användning får betala. |
| --- | --- |

a)

De priser som ska rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper el för egen användning får betala.

| b) | Alla industriella användningar av el ska beaktas. |
| --- | --- |

b)

Alla industriella användningar av el ska beaktas.

| c) | De priser som registreras ska baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga elförbrukningen. |
| --- | --- |

c)

De priser som registreras ska baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga elförbrukningen.

| d) | Priserna ska samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för el under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Eurostat gäller situationen den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

d)

Priserna ska samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för el under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Eurostat gäller situationen den 1 januari 2008.

| e) | Priserna måste uttryckas i nationell valuta per kWh. |
| --- | --- |

e)

Priserna måste uttryckas i nationell valuta per kWh.

| f) | Priserna måste inbegripa alla avgifter som ska betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella rabatter eller premier, plus andra avgifter (effektavgifter, kommersialisering, mätarhyra etc.). Anslutningsavgifter ska inte medräknas. |
| --- | --- |

f)

Priserna måste inbegripa alla avgifter som ska betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella rabatter eller premier, plus andra avgifter (effektavgifter, kommersialisering, mätarhyra etc.). Anslutningsavgifter ska inte medräknas.

| g) | Priserna ska registreras som nationella genomsnittspriser. |
| --- | --- |

g)

Priserna ska registreras som nationella genomsnittspriser.

| h) | Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler:






  — | Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta elförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser ska endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst ska medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden. |
| --- | --- | --- |

h)

Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler:

—

Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta elförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser ska endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst ska medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden.

| — | Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet el som elförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt ska marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna ska förvaltas av medlemsstaterna som ska respektera reglerna om insynsskydd. |
| --- | --- |

—

Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet el som elförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt ska marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna ska förvaltas av medlemsstaterna som ska respektera reglerna om insynsskydd.

| — | Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j. |
| --- | --- |

—

Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j.

| i) | Tre prisnivåer ska tillhandahållas:






  — | Priser utan skatter och avgifter. |
| --- | --- | --- |

i)

Tre prisnivåer ska tillhandahållas:

—

Priser utan skatter och avgifter.

| — | Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. |
| --- | --- |

—

Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter.

| — | Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt.

| j) | Elpriserna ska undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:







  Industriella slutanvändare | Årlig elförbrukning (MWh) |
| --- | --- | --- |
| Lägst | Högst |
| Intervall-IA | | < 20 |
| Intervall-IB | 20 | < 500 |
| Intervall-IC | 500 | < 2 000 |
| Intervall-ID | 2 000 | < 20 000 |
| Intervall-IE | 20 000 | < 70 000 |
| Intervall-IF | 70 000 | <= 150 000 |

j)

Elpriserna ska undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:

Industriella slutanvändare

Årlig elförbrukning (MWh)

Lägst

Högst

Intervall-IA

< 20

Intervall-IB

20

< 500

Intervall-IC

500

< 2 000

Intervall-ID

2 000

< 20 000

Intervall-IE

20 000

< 70 000

Intervall-IF

70 000

<= 150 000

| k) | En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om det insamlingssystem som används skickas till Eurostat och denna ska särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje intervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet ska gälla situationen den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

k)

En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om det insamlingssystem som används skickas till Eurostat och denna ska särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje intervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet ska gälla situationen den 1 januari 2008.

| l) | En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Eurostat.
  Den information som ska lämnas ska omfatta följande:






  — | Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan. |
| --- | --- | --- |

l)

En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Eurostat.

Den information som ska lämnas ska omfatta följande:

—

Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan.

| — | En tabell i vilken spänningsgränserna per land anges. |
| --- | --- |

—

En tabell i vilken spänningsgränserna per land anges.

| — | En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå.

| m) | En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på elförsäljningen till industriella slutanvändare rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.
  Beskrivningen av skatter som ska tillhandahållas ska delas upp i tre klart avskilda delar:






  — | Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”. |
| --- | --- | --- |

m)

En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på elförsäljningen till industriella slutanvändare rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

Beskrivningen av skatter som ska tillhandahållas ska delas upp i tre klart avskilda delar:

—

Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”.

| — | Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”. |
| --- | --- |

—

Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”.

| — | Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt ska tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”.

Här ges en översikt av olika skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och fiskala avgifter som kan tillämpas:

| — | Mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskatt.

| — | Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom ska kunna upplåtas för nät eller andra elförsörjningsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom ska kunna upplåtas för nät eller andra elförsörjningsanläggningar.

| — | Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen. |
| --- | --- |

—

Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen.

| — | Kärnkraftsskatter och andra besiktningsskatter: Avgifter för kärnkraftsavveckling, besiktningsavgifter och avgifter för kärnkraftsinstallationer etc. |
| --- | --- |

—

Kärnkraftsskatter och andra besiktningsskatter: Avgifter för kärnkraftsavveckling, besiktningsavgifter och avgifter för kärnkraftsinstallationer etc.

| — | Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc. |
| --- | --- |

—

Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc.

| — | Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på eldistributionen etc. |
| --- | --- |

—

Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på eldistributionen etc.

Skatter på inkomst, egendomsrelaterade skatter, punktskatter på oljeprodukter och bränslen som inte används för elproduktion, olja till bilar, vägskatter, skatter på licenser för telekom, radio, reklam, avgifter för licenser, avgifter på avfall etc. ska inte beaktas och undantas från denna beskrivning, eftersom de otvivelaktigt är en del av operatörernas kostnader och även gäller för andra industrier eller verksamheter.

| n) | En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska en uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar skickas till Eurostat. Denna uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar ska baseras på följande metod:
  Det sammanlagda elpriset per förbrukningsintervall kan betraktas som den totala summan av ”nätpriser”, ”energi- och leveranspriser” (dvs. från produktion till kommersialisering, med undantag för nätet) och alla skatter och avgifter:






  — | ”Nätpriset” är förhållandet mellan inkomsterna från överförings- och distributionsavgifter och (om möjligt) motsvarande mängd kWh per förbrukningsintervall. Om enskilda mängder kWh per intervall inte är tillgängliga, bör uppskattningar anges. |
| --- | --- | --- |

n)

En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, ska en uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar skickas till Eurostat. Denna uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar ska baseras på följande metod:

Det sammanlagda elpriset per förbrukningsintervall kan betraktas som den totala summan av ”nätpriser”, ”energi- och leveranspriser” (dvs. från produktion till kommersialisering, med undantag för nätet) och alla skatter och avgifter:

—

”Nätpriset” är förhållandet mellan inkomsterna från överförings- och distributionsavgifter och (om möjligt) motsvarande mängd kWh per förbrukningsintervall. Om enskilda mängder kWh per intervall inte är tillgängliga, bör uppskattningar anges.

| — | ”Energi- och leveranspriset”, är det sammanlagda priset minus ”nätpriset” och minus alla skatter och avgifter. |
| --- | --- |

—

”Energi- och leveranspriset”, är det sammanlagda priset minus ”nätpriset” och minus alla skatter och avgifter.

| — | Skatter och avgifter. Denna del delas ytterligare upp i






  — | Skatter och avgifter på ”nätpriser”. |
| --- | --- | --- |

—

Skatter och avgifter. Denna del delas ytterligare upp i

—

Skatter och avgifter på ”nätpriser”.

| — | Skatter och avgifter på ”energi- och leveranspriser”. |
| --- | --- |

—

Skatter och avgifter på ”energi- och leveranspriser”.

| — | Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter.

Anm.: Om kompletterande tjänster anges separat kan de upptas i en av följande två huvuddelar på följande sätt:

| — | ”Nätpriset” ska inkludera följande kostnader: Överförings- och distributionsavgifter, överförings- och distributionsförluster, nätkostnader, service efter försäljningen, kostnader för systemservice och mätarhyra. |
| --- | --- |

—

”Nätpriset” ska inkludera följande kostnader: Överförings- och distributionsavgifter, överförings- och distributionsförluster, nätkostnader, service efter försäljningen, kostnader för systemservice och mätarhyra.

| — | ”Energi- och leveranspriset” ska inkludera följande kostnader: Produktion, lagring, balansering av energi, kostnader vid energileveranser, kundservice, styrning efter försäljningen, mätning och andra leveranskostnader. |
| --- | --- |

—

”Energi- och leveranspriset” ska inkludera följande kostnader: Produktion, lagring, balansering av energi, kostnader vid energileveranser, kundservice, styrning efter försäljningen, mätning och andra leveranskostnader.

| — | Övriga specificerade kostnader: Denna post utgör kostnader som varken är nätkostnader, energi- och leveranskostnader eller skatter. Om denna typ av kostnader finns ska de rapporteras separat. |
| --- | --- |

—

Övriga specificerade kostnader: Denna post utgör kostnader som varken är nätkostnader, energi- och leveranskostnader eller skatter. Om denna typ av kostnader finns ska de rapporteras separat.

| o) | I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet, bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan. |
| --- | --- |

o)

I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet, bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan.

---

(1)  Bland industriella slutanvändare kan andra användare som inte omfattar bostadshus inkluderas.

---

BILAGA III

DEL A

Upphävt direktiv och en förteckning över ändringar av det i kronologisk ordning

(hänvisningar i artikel 10)

| Rådets direktiv 90/377/EEG
  (EGT L 185, 17.7.1990, s. 16) | |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 93/87/EEG
  (EGT L 277, 10.11.1993, s. 32) | |
| 1994 års anslutningsakt Bilaga I
  (EGT C 241, 29.8.1994, s. 21) | |
| 2003 års anslutningsakt Bilaga II, punkt 12.A.3.a och b
  (EUT L 236, 23.9.2003, s. 33) | |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | Endast bilaga I.3 |
| Rådets direktiv 2006/108/EG
  (EUT L 363, 20.12.2006, s. 414) | Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 90/377/EEG i artikel 1 och bilagan punkt 1 a och b. |
| Kommissionens beslut 2007/394/EG
  (EUT L 148, 9.6.2007, s. 11) | |

Rådets direktiv 90/377/EEG

(EGT L 185, 17.7.1990, s. 16)

Kommissionens direktiv 93/87/EEG

(EGT L 277, 10.11.1993, s. 32)

1994 års anslutningsakt Bilaga I

(EGT C 241, 29.8.1994, s. 21)

2003 års anslutningsakt Bilaga II, punkt 12.A.3.a och b

(EUT L 236, 23.9.2003, s. 33)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

Endast bilaga I.3

Rådets direktiv 2006/108/EG

(EUT L 363, 20.12.2006, s. 414)

Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 90/377/EEG i artikel 1 och bilagan punkt 1 a och b.

Kommissionens beslut 2007/394/EG

(EUT L 148, 9.6.2007, s. 11)

DEL B

Tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning

(hänvisningar i artikel 10)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 90/377/EEG | 30 juli 1991 |
| 93/87/EEG | — |
| 2006/108/EG | 1 januari 2007 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

90/377/EEG

30 juli 1991

93/87/EEG

—

2006/108/EG

1 januari 2007

---

BILAGA IV

Jämförelsetabell

| Direktiv 90/377/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 första meningen | Artikel 2.1 första stycket |
| Artikel 2.1 andra meningen | Artikel 2.1 andra stycket |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.3 första meningen | Artikel 2.3 första stycket |
| Artikel 2.3 andra meningen | — |
| Artikel 2.3 tredje meningen | Artikel 2.3 andra stycket |
| Artiklarna 3–5 | Artiklarna 3–5 |
| Artikel 6 första meningen | Artikel 6 första stycket första meningen |
| — | Artikel 6 första stycket andra meningen |
| Artikel 6 andra meningen | Artikel 6 andra stycket |
| Artikel 7.1 och 7.2 | Artikel 7 |
| Artikel 7.3 | — |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 första stycket | — |
| Artikel 9 andra stycket första meningen | Artikel 9 första stycket |
| Artikel 9 andra stycket andra meningen | Artikel 9 andra stycket |
| — | Artikel 10 och 11 |
| Artikel 10 | Artikel 12 |
| Bilaga I–II | Bilaga I–II |
| — | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |

Direktiv 90/377/EEG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1 första meningen

Artikel 2.1 första stycket

Artikel 2.1 andra meningen

Artikel 2.1 andra stycket

Artikel 2.2

Artikel 2.2

Artikel 2.3 första meningen

Artikel 2.3 första stycket

Artikel 2.3 andra meningen

—

Artikel 2.3 tredje meningen

Artikel 2.3 andra stycket

Artiklarna 3–5

Artiklarna 3–5

Artikel 6 första meningen

Artikel 6 första stycket första meningen

—

Artikel 6 första stycket andra meningen

Artikel 6 andra meningen

Artikel 6 andra stycket

Artikel 7.1 och 7.2

Artikel 7

Artikel 7.3

—

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9 första stycket

—

Artikel 9 andra stycket första meningen

Artikel 9 första stycket

Artikel 9 andra stycket andra meningen

Artikel 9 andra stycket

—

Artikel 10 och 11

Artikel 10

Artikel 12

Bilaga I–II

Bilaga I–II

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

---

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/20

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1098/2008/EG

av den 22 oktober 2008

om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Bekämpning av fattigdom och social utestängning är ett av Europeiska unionens och dess medlemsstaters viktigaste åtaganden. |
| --- | --- |

(1)

Bekämpning av fattigdom och social utestängning är ett av Europeiska unionens och dess medlemsstaters viktigaste åtaganden.

| (2) | Genom Amsterdamfördraget 1997 tillkom nya bestämmelser om bekämpning av social utestängning utöver de insatsområden som omfattas av bestämmelserna om social- och arbetsmarknadspolitiken i EG-fördraget – särskilt artiklarna 136 och 137 – och en ny rättslig grundval för nya politiska åtaganden infördes på detta område. |
| --- | --- |

(2)

Genom Amsterdamfördraget 1997 tillkom nya bestämmelser om bekämpning av social utestängning utöver de insatsområden som omfattas av bestämmelserna om social- och arbetsmarknadspolitiken i EG-fördraget – särskilt artiklarna 136 och 137 – och en ny rättslig grundval för nya politiska åtaganden infördes på detta område.

| (3) | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 konstaterades att fattigdomen och den sociala utestängningen hade nått en oacceptabel nivå. Att skapa ett mer integrerat EU betraktades därmed som en väsentlig beståndsdel i strävandena för att förverkliga EU:s tioåriga strategiska mål rörande ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och större social sammanhållning. |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 konstaterades att fattigdomen och den sociala utestängningen hade nått en oacceptabel nivå. Att skapa ett mer integrerat EU betraktades därmed som en väsentlig beståndsdel i strävandena för att förverkliga EU:s tioåriga strategiska mål rörande ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och större social sammanhållning.

| (4) | Vid sitt möte i Lissabon uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna och kommissionen att vidta verkningsfulla åtgärder för att utrota fattigdomen senast 2010. På det mötet enades man därför om att införa en öppen samordningsmetod på detta område. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt möte i Lissabon uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna och kommissionen att vidta verkningsfulla åtgärder för att utrota fattigdomen senast 2010. På det mötet enades man därför om att införa en öppen samordningsmetod på detta område.

| (5) | Redan från början har den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration varit ett viktigt verktyg för att stödja detta politiska åtagande och stärka EU:s förmåga att stödja medlemsstaterna i deras strävanden att förbättra den sociala sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

(5)

Redan från början har den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration varit ett viktigt verktyg för att stödja detta politiska åtagande och stärka EU:s förmåga att stödja medlemsstaterna i deras strävanden att förbättra den sociala sammanhållningen i Europa.

| (6) | Den öppna samordningsmetoden bidrar till att fördjupa det ömsesidiga lärandet och har ökat medvetenheten om de olika aspekterna på utanförskap och fattigdom. Metoden skapar således förutsättningar för att uppnå större praktiska effekter och gör EU:s engagemang för sociala värden mer synligt för dess medborgare. |
| --- | --- |

(6)

Den öppna samordningsmetoden bidrar till att fördjupa det ömsesidiga lärandet och har ökat medvetenheten om de olika aspekterna på utanförskap och fattigdom. Metoden skapar således förutsättningar för att uppnå större praktiska effekter och gör EU:s engagemang för sociala värden mer synligt för dess medborgare.

| (7) | Trots dessa landvinningar finns det inom befolkningen fortfarande eftersatta grupper eller grupper som har begränsad och ojämlik tillgång till samhällstjänster eller som är utestängda från samhället. I den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration 2008 framhålls att 78 miljoner människor i Europeiska unionen, varav 19 miljoner barn, lever på gränsen till fattigdom. Klyftan mellan könen är uppskattningsvis två procentenheter. |
| --- | --- |

(7)

Trots dessa landvinningar finns det inom befolkningen fortfarande eftersatta grupper eller grupper som har begränsad och ojämlik tillgång till samhällstjänster eller som är utestängda från samhället. I den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration 2008 framhålls att 78 miljoner människor i Europeiska unionen, varav 19 miljoner barn, lever på gränsen till fattigdom. Klyftan mellan könen är uppskattningsvis två procentenheter.

| (8) | Dessutom är snedfördelningen av rikedom och den svåra fattigdomen alltmer oroande i hela EU. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom är snedfördelningen av rikedom och den svåra fattigdomen alltmer oroande i hela EU.

| (9) | För att främja den sociala och ekonomiska sammanhållningen behövs stöd till mindre gynnade regioner, till områden med permanenta strukturella nackdelar, till avlägsna regioner, till vissa öar och medlemsstater som är öar och till områden som nyligen drabbats av avindustrialisering eller industriell strukturomvandling. |
| --- | --- |

(9)

För att främja den sociala och ekonomiska sammanhållningen behövs stöd till mindre gynnade regioner, till områden med permanenta strukturella nackdelar, till avlägsna regioner, till vissa öar och medlemsstater som är öar och till områden som nyligen drabbats av avindustrialisering eller industriell strukturomvandling.

| (10) | Social utestängning skadar medborgarnas välfärd, deras möjlighet att uttrycka sig och vara delaktiga i samhället. Denna aspekt bör därför tydliggöras på lämpligt sätt under det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (nedan kallat det europeiska året). |
| --- | --- |

(10)

Social utestängning skadar medborgarnas välfärd, deras möjlighet att uttrycka sig och vara delaktiga i samhället. Denna aspekt bör därför tydliggöras på lämpligt sätt under det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (nedan kallat det europeiska året).

| (11) | I sin resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten betonade Europaparlamentet att det måste bli en politisk prioritet för Europeiska unionen att stärka den sociala sammanhållningen och utrota fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

(11)

I sin resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten betonade Europaparlamentet att det måste bli en politisk prioritet för Europeiska unionen att stärka den sociala sammanhållningen och utrota fattigdom och social utestängning.

| (12) | Fattigdom och social utestängning ska bekämpas både inom den Europeiska unionen och externt i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål, som Europeiska unionen och medlemsstaterna har ställt sig bakom. |
| --- | --- |

(12)

Fattigdom och social utestängning ska bekämpas både inom den Europeiska unionen och externt i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål, som Europeiska unionen och medlemsstaterna har ställt sig bakom.

| (13) | Problemet med fattigdom och social utestängning tar sig mycket varierade, komplexa och mångfacetterade uttryck. De hänger samman med ett stort antal faktorer, såsom inkomst och levnadsstandard, behovet av utbildning och rimliga arbetsmöjligheter, effektiva sociala trygghetssystem, bostäder, tillgång till hälsovård och andra tjänster av god kvalitet, liksom aktivt medborgarskap. Därför bör aktörer på alla berörda politikområden vara delaktiga. |
| --- | --- |

(13)

Problemet med fattigdom och social utestängning tar sig mycket varierade, komplexa och mångfacetterade uttryck. De hänger samman med ett stort antal faktorer, såsom inkomst och levnadsstandard, behovet av utbildning och rimliga arbetsmöjligheter, effektiva sociala trygghetssystem, bostäder, tillgång till hälsovård och andra tjänster av god kvalitet, liksom aktivt medborgarskap. Därför bör aktörer på alla berörda politikområden vara delaktiga.

| (14) | Det som krävs för att förebygga och bekämpa fattigdom är följaktligen en flerdimensionell politik på nationell, regional och lokal nivå, som skapar balans mellan den ekonomiska och sociala politiken och målinriktade strategier för grupper eller individer i särskilt utsatta situationer. Europeiska året kan bidra till att främja en sådan flerdimensionell politik och ytterligare utveckling av relevanta indikatorer. |
| --- | --- |

(14)

Det som krävs för att förebygga och bekämpa fattigdom är följaktligen en flerdimensionell politik på nationell, regional och lokal nivå, som skapar balans mellan den ekonomiska och sociala politiken och målinriktade strategier för grupper eller individer i särskilt utsatta situationer. Europeiska året kan bidra till att främja en sådan flerdimensionell politik och ytterligare utveckling av relevanta indikatorer.

| (15) | Den sociala agendan 2005–2010, som kompletterar och stöder Lissabonstrategin, spelar en viktig roll när det gäller att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension och medborgarnas aktiva deltagande i samhället och på arbetsmarknaden. En av prioriteringarna i den sociala agendan är att främja lika möjligheter som ett sätt att skapa solidaritet i samhället och mellan generationerna och ett samhälle utan fattigdom som är till för alla. |
| --- | --- |

(15)

Den sociala agendan 2005–2010, som kompletterar och stöder Lissabonstrategin, spelar en viktig roll när det gäller att främja den ekonomiska tillväxtens sociala dimension och medborgarnas aktiva deltagande i samhället och på arbetsmarknaden. En av prioriteringarna i den sociala agendan är att främja lika möjligheter som ett sätt att skapa solidaritet i samhället och mellan generationerna och ett samhälle utan fattigdom som är till för alla.

| (16) | I sina nationella handlingsplaner om social integration framhåller ett antal medlemsstater den stora risken för fattigdom och social utestängning i vissa befolkningsgrupper, däribland barn, personer som tidigt avbrutit sin utbildning, ensamstående föräldrar, stora familjer, familjer med bara en inkomst, ungdomar, och då särskilt unga kvinnor, äldre, invandrare och etniska minoriteter, funktionshindrade och personer som vårdar funktionshindrade, hemlösa, arbetslösa, i synnerhet långtidsarbetslösa, interner, våldsutsatta kvinnor och barn samt narkotikamissbrukare. Nationell politik och stödåtgärder riktade till de mest utsatta grupperna kan spela en viktig roll i kampen mot fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

(16)

I sina nationella handlingsplaner om social integration framhåller ett antal medlemsstater den stora risken för fattigdom och social utestängning i vissa befolkningsgrupper, däribland barn, personer som tidigt avbrutit sin utbildning, ensamstående föräldrar, stora familjer, familjer med bara en inkomst, ungdomar, och då särskilt unga kvinnor, äldre, invandrare och etniska minoriteter, funktionshindrade och personer som vårdar funktionshindrade, hemlösa, arbetslösa, i synnerhet långtidsarbetslösa, interner, våldsutsatta kvinnor och barn samt narkotikamissbrukare. Nationell politik och stödåtgärder riktade till de mest utsatta grupperna kan spela en viktig roll i kampen mot fattigdom och social utestängning.

| (17) | Värdig sysselsättning kan reducera risken för fattigdom för den enskilde betydligt. Sysselsättning i sig räcker emellertid inte alltid för att hjälpa människor ut ur fattigdom och risken för fattigdom är fortfarande relativt stor även för förvärvsarbetande. Fattigdom bland förvärvsarbetande hänger samman med låg lön, könsskillnader när det gäller lön och pension, låg utbildning, begränsade möjligheter till yrkesutbildning, behovet av att kombinera arbete och familjeliv, osäkra anställnings- och arbetsförhållanden, och även med svåra hemförhållanden. Sysselsättning av hög kvalitet och socialt och ekonomiskt stöd är således mycket viktigt för att hjälpa den enskilde ut ur fattigdom. |
| --- | --- |

(17)

Värdig sysselsättning kan reducera risken för fattigdom för den enskilde betydligt. Sysselsättning i sig räcker emellertid inte alltid för att hjälpa människor ut ur fattigdom och risken för fattigdom är fortfarande relativt stor även för förvärvsarbetande. Fattigdom bland förvärvsarbetande hänger samman med låg lön, könsskillnader när det gäller lön och pension, låg utbildning, begränsade möjligheter till yrkesutbildning, behovet av att kombinera arbete och familjeliv, osäkra anställnings- och arbetsförhållanden, och även med svåra hemförhållanden. Sysselsättning av hög kvalitet och socialt och ekonomiskt stöd är således mycket viktigt för att hjälpa den enskilde ut ur fattigdom.

| (18) | Bristande grundläggande färdigheter och kvalifikationer som är anpassade till arbetsmarknadens föränderliga behov är också ett stort hinder för integration i samhället. Det finns en växande fara för att det ska uppstå nya klyftor i samhället mellan dem som har tillgång till livslångt lärande som ökar deras anställbarhet och anpassningsförmåga, bidrar till deras personliga utveckling och gör dem till aktiva medborgare, och dem som förblir utestängda och drabbas av olika former av diskriminering. De som inte har den kompetens som krävs har svårare att komma ut på arbetsmarknaden och finna ett arbete av god kvalitet, de kommer med större sannolikhet att vara arbetslösa långa perioder, och om de arbetar kommer de med större sannolikhet att ha ett lågavlönat arbete. |
| --- | --- |

(18)

Bristande grundläggande färdigheter och kvalifikationer som är anpassade till arbetsmarknadens föränderliga behov är också ett stort hinder för integration i samhället. Det finns en växande fara för att det ska uppstå nya klyftor i samhället mellan dem som har tillgång till livslångt lärande som ökar deras anställbarhet och anpassningsförmåga, bidrar till deras personliga utveckling och gör dem till aktiva medborgare, och dem som förblir utestängda och drabbas av olika former av diskriminering. De som inte har den kompetens som krävs har svårare att komma ut på arbetsmarknaden och finna ett arbete av god kvalitet, de kommer med större sannolikhet att vara arbetslösa långa perioder, och om de arbetar kommer de med större sannolikhet att ha ett lågavlönat arbete.

| (19) | Tillgång till och förmåga att använda informations- och kommunikationsteknik blir i allt högre grad en förutsättning för integration. I en ministerförklaring som antogs den 11 juni 2006 i Riga efterlystes ett informationssamhälle för alla. |
| --- | --- |

(19)

Tillgång till och förmåga att använda informations- och kommunikationsteknik blir i allt högre grad en förutsättning för integration. I en ministerförklaring som antogs den 11 juni 2006 i Riga efterlystes ett informationssamhälle för alla.

| (20) | Ett brett folkligt och politiskt stöd är nödvändigt för att gemenskapens insats för bekämpning av fattigdom och social utestängning ska få ett ordentligt genomslag. Dessutom innebär ett effektivt genomförande av EU:s lagstiftning för lika möjligheter och icke-diskriminering ett stöd för målsättningarna med det europeiska året. Det europeiska året bör därför fungera som en katalysator för att öka medvetenheten, intensifiera arbetet och utbyta bästa metoder mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och internationella organisationer som arbetar med att bekämpa fattigdom. Det bör också bidra till att fokusera den politiska uppmärksamheten och mobilisera alla berörda parter för att föra den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration framåt och förstärka den samt främja ytterligare åtgärder och initiativ på gemenskapsnivå och nationell nivå på det området, tillsammans med fattigdomsdrabbade människor och deras företrädare. |
| --- | --- |

(20)

Ett brett folkligt och politiskt stöd är nödvändigt för att gemenskapens insats för bekämpning av fattigdom och social utestängning ska få ett ordentligt genomslag. Dessutom innebär ett effektivt genomförande av EU:s lagstiftning för lika möjligheter och icke-diskriminering ett stöd för målsättningarna med det europeiska året. Det europeiska året bör därför fungera som en katalysator för att öka medvetenheten, intensifiera arbetet och utbyta bästa metoder mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och internationella organisationer som arbetar med att bekämpa fattigdom. Det bör också bidra till att fokusera den politiska uppmärksamheten och mobilisera alla berörda parter för att föra den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration framåt och förstärka den samt främja ytterligare åtgärder och initiativ på gemenskapsnivå och nationell nivå på det området, tillsammans med fattigdomsdrabbade människor och deras företrädare.

| (21) | Det europeiska året bör främja en aktiv integrationspolitik som ett sätt att förebygga fattigdom och social utestängning och bidra till att främja bästa metoder på detta område inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

(21)

Det europeiska året bör främja en aktiv integrationspolitik som ett sätt att förebygga fattigdom och social utestängning och bidra till att främja bästa metoder på detta område inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| (22) | De skillnader som råder mellan länderna i fråga om uppnådda resultat och socioekonomiska och kulturella förhållanden och tänkesätt gör att det är lämpligt att decentralisera huvuddelen av verksamheten till nationell nivå genom ett system med indirekt centraliserad förvaltning i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i artikel 54.2 c i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5). |
| --- | --- |

(22)

De skillnader som råder mellan länderna i fråga om uppnådda resultat och socioekonomiska och kulturella förhållanden och tänkesätt gör att det är lämpligt att decentralisera huvuddelen av verksamheten till nationell nivå genom ett system med indirekt centraliserad förvaltning i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i artikel 54.2 c i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5).

| (23) | Fastställandet av politiska prioriteringar på nationell nivå bör dock övervakas av kommissionen för att säkerställa att de överensstämmer med de strategiska målen för det europeiska året, och i slutändan med de gemensamma mål som fastställts för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

(23)

Fastställandet av politiska prioriteringar på nationell nivå bör dock övervakas av kommissionen för att säkerställa att de överensstämmer med de strategiska målen för det europeiska året, och i slutändan med de gemensamma mål som fastställts för den öppna samordningsmetoden.

| (24) | En effektiv samordning av alla parter som bidrar på gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå är en grundläggande förutsättning för att det europeiska året ska bli verksamt. Lokala och regionala partner har en särskild roll att spela när det gäller att främja intressena för de människor som lever i fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

(24)

En effektiv samordning av alla parter som bidrar på gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå är en grundläggande förutsättning för att det europeiska året ska bli verksamt. Lokala och regionala partner har en särskild roll att spela när det gäller att främja intressena för de människor som lever i fattigdom eller social utestängning.

| (25) | Deltagande i det europeiska året bör vara öppet för medlemsstaterna, de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med bestämmelserna i det avtalet, de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi och länderna på Västra Balkan, i linje med bestämmelserna i deras respektive avtal, samt de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i strategidokumentet från maj 2004 och ländernas handlingsplaner. |
| --- | --- |

(25)

Deltagande i det europeiska året bör vara öppet för medlemsstaterna, de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med bestämmelserna i det avtalet, de kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi och länderna på Västra Balkan, i linje med bestämmelserna i deras respektive avtal, samt de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i strategidokumentet från maj 2004 och ländernas handlingsplaner.

| (26) | Det europeiska året kan bidra till att förbättra samordningen mellan befintliga program och initiativ för kampen mot fattigdom och social utestängning på gemenskapsnivå, däribland den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

(26)

Det europeiska året kan bidra till att förbättra samordningen mellan befintliga program och initiativ för kampen mot fattigdom och social utestängning på gemenskapsnivå, däribland den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration.

| (27) | Överensstämmelse och komplementaritet med andra gemenskapsinsatser bör säkerställas, i synnerhet med Progress-programmet, strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), insatser för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet och grundläggande rättigheter samt insatser inom utbildning, kultur och interkulturell dialog, ungdomsfrågor, medborgarskap, invandring och asyl samt forskning. |
| --- | --- |

(27)

Överensstämmelse och komplementaritet med andra gemenskapsinsatser bör säkerställas, i synnerhet med Progress-programmet, strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), insatser för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet och grundläggande rättigheter samt insatser inom utbildning, kultur och interkulturell dialog, ungdomsfrågor, medborgarskap, invandring och asyl samt forskning.

| (28) | Det europeiska året bör bygga på bästa metoder från tidigare europeiska år, däribland det europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) och det europeiska året för interkulturell dialog (2008). |
| --- | --- |

(28)

Det europeiska året bör bygga på bästa metoder från tidigare europeiska år, däribland det europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) och det europeiska året för interkulturell dialog (2008).

| (29) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och god ekonomisk förvaltning (6). |
| --- | --- |

(29)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och god ekonomisk förvaltning (6).

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (31) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av bland annat multilaterala partnerskap och av gränsöverskridande informationsutbyte och spridning av god praxis i hela unionen, och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av bland annat multilaterala partnerskap och av gränsöverskridande informationsutbyte och spridning av god praxis i hela unionen, och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska året

År 2010 ska utses till ”Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning” (nedan kallat det europeiska året) med syftet att stödja gemenskapens insatser för att bekämpa social utestängning.

Artikel 2

Mål och riktlinjer

1.   Det europeiska året ska ha följande mål och riktlinjer:

| a) | Erkännande av rättigheter – Erkänna den grundläggande rätten för människor som lever i fattigdom och social utestängning att leva ett värdigt liv och delta fullt ut i samhällslivet. Det europeiska året ska öka den allmänna medvetenheten om fattiga människors situation, särskilt för grupper eller individer i utsatta situationer, och ska bidra till att främja deras tillgång till sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter och tillräckliga resurser och tjänster med kvalitet. Det europeiska året ska också bidra till att bekämpa stereotypa uppfattningar och stigmatisering. |
| --- | --- |

a)

Erkännande av rättigheter – Erkänna den grundläggande rätten för människor som lever i fattigdom och social utestängning att leva ett värdigt liv och delta fullt ut i samhällslivet. Det europeiska året ska öka den allmänna medvetenheten om fattiga människors situation, särskilt för grupper eller individer i utsatta situationer, och ska bidra till att främja deras tillgång till sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter och tillräckliga resurser och tjänster med kvalitet. Det europeiska året ska också bidra till att bekämpa stereotypa uppfattningar och stigmatisering.

| b) | Delat ansvar och partnerskap – Stärka det gemensamma ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att framhålla både det kollektiva och det individuella ansvaret för bekämpning av fattigdom och social utestängning och vikten av att främja och stödja frivilliga insatser. Det europeiska året ska uppmuntra medverkan från offentliga och privata aktörer, bland annat genom proaktiva partnerskap. Det ska öka medvetenhet och engagemang samt skapa möjligheter för alla medborgare att delta, i synnerhet människor med direkta eller indirekta erfarenheter av fattigdom. |
| --- | --- |

b)

Delat ansvar och partnerskap – Stärka det gemensamma ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att framhålla både det kollektiva och det individuella ansvaret för bekämpning av fattigdom och social utestängning och vikten av att främja och stödja frivilliga insatser. Det europeiska året ska uppmuntra medverkan från offentliga och privata aktörer, bland annat genom proaktiva partnerskap. Det ska öka medvetenhet och engagemang samt skapa möjligheter för alla medborgare att delta, i synnerhet människor med direkta eller indirekta erfarenheter av fattigdom.

| c) | Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen om fördelarna för alla med ett samhälle utan fattigdom, där rättvis fördelning möjliggörs och där ingen är marginaliserad. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, inklusive kvalitet avseende färdigheter och sysselsättning, socialt välbefinnande, inklusive barns välbefinnande, och lika möjligheter för alla. Det ska dessutom säkerställa hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk överensstämmelse med EU:s insatser på global nivå. |
| --- | --- |

c)

Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen om fördelarna för alla med ett samhälle utan fattigdom, där rättvis fördelning möjliggörs och där ingen är marginaliserad. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, inklusive kvalitet avseende färdigheter och sysselsättning, socialt välbefinnande, inklusive barns välbefinnande, och lika möjligheter för alla. Det ska dessutom säkerställa hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk överensstämmelse med EU:s insatser på global nivå.

| d) | Engagemang och konkreta åtgärder – Bekräfta EU:s och medlemsstaternas starka politiska engagemang för att på ett avgörande sätt bidra till att utrota fattigdom och social utestängning och främja detta engagemang och åtgärder på alla förvaltningsnivåer. Genom att rikta politisk uppmärksamhet på och mobilisera samtliga berörda parter ska det europeiska året med utgångspunkt i landvinningarna för och potentialen i den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge ytterligare impulser till utvecklingen av medlemsstaternas och EU:s insatser på detta område. |
| --- | --- |

d)

Engagemang och konkreta åtgärder – Bekräfta EU:s och medlemsstaternas starka politiska engagemang för att på ett avgörande sätt bidra till att utrota fattigdom och social utestängning och främja detta engagemang och åtgärder på alla förvaltningsnivåer. Genom att rikta politisk uppmärksamhet på och mobilisera samtliga berörda parter ska det europeiska året med utgångspunkt i landvinningarna för och potentialen i den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge ytterligare impulser till utvecklingen av medlemsstaternas och EU:s insatser på detta område.

2.   När dessa mål genomförs ska gemenskapen och medlemsstaterna ta hänsyn till de prioriteringar som anges i del IV i bilagan.

Artikel 3

Insatsernas innehåll

1.   Bland insatserna på gemenskapsnivå och nationell nivå för att uppnå målen i artikel 2 kan särskilt ingå

| a) | möten och evenemang, |
| --- | --- |

a)

möten och evenemang,

| b) | informations-, PR- och utbildningskampanjer, |
| --- | --- |

b)

informations-, PR- och utbildningskampanjer,

| c) | gemenskapsomfattande eller nationella enkäter och undersökningar som när det är lämpligt bygger på könsuppdelad insamling av uppgifter. |
| --- | --- |

c)

gemenskapsomfattande eller nationella enkäter och undersökningar som när det är lämpligt bygger på könsuppdelad insamling av uppgifter.

2.   De insatser som avses i punkt 1 beskrivs närmare i bilagan.

3.   Alla insatser som riktar sig till en bredare allmänhet ska var lätt tillgängliga för alla, inklusive fattiga och funktionshindrade.

Artikel 4

Integrering av jämställdhetsperspektivet

Inom ramen för det europeiska året ska hänsyn tas till att män och kvinnor löper olika risker för, och drabbas av olika aspekter av, fattigdom och social utestängning. Gemenskapen och medlemsstaterna ska beakta integrering av jämställdhetsperspektivet vid genomförandet av det europeiska året.

Artikel 5

Samarbete och genomförande på gemenskapsnivå

1.   De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 7.2.

2.   Kommissionen ska se till att gemenskapsinsatser som omfattas av detta beslut genomförs i enlighet med bilagan.

3.   Kommissionen ska i synnerhet sörja för överensstämmelse och komplementaritet i gemenskapens insatser och initiativ enligt artikel 10, i syfte att uppnå de mål som fastställs i artikel 2.

4.   Kommissionen ska särskilt på europeisk nivå svara för ett fortlöpande åsiktsutbyte med berörda parter, inklusive dem som arbetar med människor som lever i fattigdom, i fråga om utformning, genomförande, uppföljning och utvärdering av det europeiska året. Kommissionen ska göra all relevant information tillgänglig för allmänheten.

5.   Kommissionen ska samarbeta nära med kommittén för socialt skydd i utarbetandet och genomförandet av det europeiska året och, när så är lämpligt, informera eller samarbeta med andra berörda kommittéer.

6.   Kommissionen ska, när så är lämpligt, samarbeta med EU:s övriga institutioner, organ, kontor och byråer.

Artikel 6

Samarbete och genomförande på nationell nivå

1.   Medlemsstaterna ska utse ett nationellt genomförandeorgan som ska organisera deras deltagande i det europeiska året och se till att samordningen fungerar på nationell nivå. Det nationella genomförandeorganet ska ansvara för att fastställa det nationella programmet och prioriteringarna för det europeiska året samt för att välja ut de insatser som ska föreslås för gemenskapsfinansiering. Den nationella strategin och prioriteringarna för det europeiska året ska fastställas i enlighet med målen i artikel 2.

2.   Förfarandet för tilldelning av gemenskapsmedel till insatser på nationell nivå fastställs i del II av bilagan.

3.   Det nationella genomförandeorganet ska när det fullgör sina uppgifter, i synnerhet när det utarbetar det nationella programmet och när så är lämpligt under genomförandet av det europeiska året, nära rådgöra och samarbeta med ett brett spektrum av berörda parter, däribland organisationer från det civila samhället och organisationer som försvarar eller företräder fattiga och socialt utestängda människors intressen, arbetsmarknadens parter samt regionala och lokala myndigheter.

Artikel 7

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté, nedan kallad kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Medlemsstaternas företrädare i kommittén ska när så är möjligt utses från det nationella genomförandeorgan som avses i artikel 6.1.

Artikel 8

Finansiella bestämmelser

1.   De insatser på gemenskapsnivå som beskrivs i del I i bilagan kan beviljas stöd med upp till 80 % eller bli föremål för ett upphandlingsförfarande som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget.

2.   Insatser på nationell, regional eller lokal nivå kan samfinansieras via Europeiska unionens allmänna budget med upp till 50 % av de sammanlagda stödberättigande kostnaderna för insatserna i enlighet med förfarandet i del II i bilagan.

Artikel 9

Ansöknings- och urvalsförfarande

1.   Beslut om finansiering av insatser enligt artikel 8.1 ska fattas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 7.2.

2.   De nationella genomförandeorganen ska sända in ansökningar om ekonomiskt stöd till insatser enligt artikel 8.2 till kommissionen enligt förfarandet i del II i bilagan.

Artikel 10

Överensstämmelse och komplementaritet

1.   Kommissionen ska tillsammans med deltagarländerna se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med andra insatser och initiativ på gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå.

2.   De ska se till att det råder full komplementaritet mellan det europeiska året och befintliga europeiska, nationella och regionala initiativ och resurser, när dessa kan bidra till att målen för det europeiska året uppnås.

Artikel 11

Deltagarländer

Följande länder ska kunna delta i det europeiska året:

| a) | Medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna.

| b) | Kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi enligt de allmänna principer och bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts för dessa länder genom ramavtalet respektive associationsrådens beslut. |
| --- | --- |

b)

Kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi enligt de allmänna principer och bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts för dessa länder genom ramavtalet respektive associationsrådens beslut.

| c) | Länderna på Västra Balkan i enlighet med de överenskommelser som ska ingås med dessa länder enligt ramavtalen om allmänna principer för deras deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

c)

Länderna på Västra Balkan i enlighet med de överenskommelser som ska ingås med dessa länder enligt ramavtalen om allmänna principer för deras deltagande i gemenskapsprogram.

| d) | De Efta-stater som är parter i EES-avtalet, i enlighet med bestämmelserna i det avtalet. |
| --- | --- |

d)

De Efta-stater som är parter i EES-avtalet, i enlighet med bestämmelserna i det avtalet.

| e) | Partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, enligt de allmänna principer och bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts för dessa länder i strategidokumentet från maj 2004 och ländernas handlingsplaner. Allt ekonomiskt stöd från EU till insatser i dessa partnerländer ska omfattas av instrumentet för den europeiska grannskapspolitiken enligt de prioriteringar och förfaranden som fastställts för det övergripande samarbetet med de länderna. |
| --- | --- |

e)

Partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, enligt de allmänna principer och bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts för dessa länder i strategidokumentet från maj 2004 och ländernas handlingsplaner. Allt ekonomiskt stöd från EU till insatser i dessa partnerländer ska omfattas av instrumentet för den europeiska grannskapspolitiken enligt de prioriteringar och förfaranden som fastställts för det övergripande samarbetet med de länderna.

Artikel 12

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av de insatser som avses i detta beslut ska för perioden från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2010 omfatta 17 000 000 EUR, varav 6 500 000 EUR ska avsättas för perioden fram till den 31 december 2009.

2.   De årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramen 2007–2013.

Artikel 13

Internationellt samarbete

Inför det europeiska året får kommissionen samarbeta med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Internationella arbetsorganisationen och Förenta nationerna.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

När åtgärder som finansieras enligt detta beslut genomförs, ska kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp, och – om oegentligheter påvisas – genom verkningsfulla, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (10).

Artikel 15

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet, resultatet och den övergripande utvärderingen av alla de insatser som föreskrivs i detta beslut.

2.   Rapporten ska även innehålla information om hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i verksamheten inom ramen för det europeiska året och hur det europeiska året har varit till nytta för utsatta grupper eller individer.

Artikel 16

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 22 oktober 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 224, 30.8.2008, s. 106.

1

(2)  Yttrandet avgivet den 18 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 17 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 2 oktober 2008.

3

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

5

(6)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

10

---

BILAGA

Beskrivning av de insatser som avses i artikel 3 i detta beslut

I.   ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ

1.   Möten och evenemang

Anordnandet av möten och evenemang på gemenskapsnivå som har till syfte att öka medvetenheten om frågor som rör det europeiska året och om fattigdom och social utestängning samt att skapa ett forum för utbyte av idéer. Dessa möten och evenemang ska planeras tillsammans med människor som lever i fattigdom och organisationer från det civila samhället som företräder dem. Dessa möten och evenemang ska bidra till att utveckla åtgärder och metoder för samhällsinflytande för alla och bidra till att ta itu med brister i befintlig politik, samt öka medvetenheten bland berörda parter och institutioner när det gäller de många aspekterna av fattigdom och social utestängning (särskilt bland kvinnor och barn), däribland faktorer som tillgång till sysselsättning, bostäder, social trygghet, familjestöd, hälsovård och sociala tjänster.

2.   Informationskampanjer som omfattar följande:

| — | Anordnande av olika solidaritetsinitiativ för att begränsa fattigdom och främja social integration, så att alla medborgare får möjlighet att bidra direkt eller genom sina organisationer, även om bidragen är av mindre omfattning och oavsett vilken form de har. Mediekampanjer på gemenskapsnivå och nationell nivå kan stödja insamling av medel i samband med det europeiska året. |
| --- | --- |

—

Anordnande av olika solidaritetsinitiativ för att begränsa fattigdom och främja social integration, så att alla medborgare får möjlighet att bidra direkt eller genom sina organisationer, även om bidragen är av mindre omfattning och oavsett vilken form de har. Mediekampanjer på gemenskapsnivå och nationell nivå kan stödja insamling av medel i samband med det europeiska året.

| — | Utarbetande av en logotyp, som ska finnas i en rad olika format, och ett motto för det europeiska året, som ska kunna användas i samband med all verksamhet inom ramen för det europeiska året. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en logotyp, som ska finnas i en rad olika format, och ett motto för det europeiska året, som ska kunna användas i samband med all verksamhet inom ramen för det europeiska året.

| — | En informationskampanj på EU-nivå med nationella och lokala utlöpare som baseras på såväl traditionella som nya kommunikationskanaler och ny teknik. |
| --- | --- |

—

En informationskampanj på EU-nivå med nationella och lokala utlöpare som baseras på såväl traditionella som nya kommunikationskanaler och ny teknik.

| — | Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

—

Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse.

| — | Lämpliga åtgärder som har till syfte att tillhandahålla information, sätta fokus på resultaten och förbättra synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ som bidrar till att målen med det europeiska året uppnås. |
| --- | --- |

—

Lämpliga åtgärder som har till syfte att tillhandahålla information, sätta fokus på resultaten och förbättra synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ som bidrar till att målen med det europeiska året uppnås.

| — | Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner, icke-statliga organisationer och välgörenhetsorganisationer på gemenskapsnivå och nationell nivå för att sprida information om det europeiska året och om åtgärder för att bekämpa fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

—

Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner, icke-statliga organisationer och välgörenhetsorganisationer på gemenskapsnivå och nationell nivå för att sprida information om det europeiska året och om åtgärder för att bekämpa fattigdom och social utestängning.

| — | Anordnande av europeiska tävlingar som lyfter fram goda resultat och erfarenheter som rör europeiska årets temaområden. |
| --- | --- |

—

Anordnande av europeiska tävlingar som lyfter fram goda resultat och erfarenheter som rör europeiska årets temaområden.

| — | Nära kontakt med organisationer och sektorer som vanligen inte sysslar med frågor som berör fattigdom och social utestängning (t.ex. idrott och konst), där man även kan använda sig av ”vittnesbörd” och ”ambassadörer”. |
| --- | --- |

—

Nära kontakt med organisationer och sektorer som vanligen inte sysslar med frågor som berör fattigdom och social utestängning (t.ex. idrott och konst), där man även kan använda sig av ”vittnesbörd” och ”ambassadörer”.

| — | Inrättande av en webbplats för information på Europa-servern. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en webbplats för information på Europa-servern.

3.   Övriga insatser

| — | Undersökningar och rapporter på gemenskapsnivå, baserade på könsuppdelad insamling av uppgifter om det är lämpligt, för att utvärdera och rapportera om förberedelserna av det europeiska året, dess effektivitet och omedelbara och långsiktiga verkan. För att göra det lättare att finna innovativa politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning, däribland, om det är lämpligt, sociala trygghetssystem och om EU:s potentiella roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan presenteras på öppningskonferensen för det europeiska året. |
| --- | --- |

—

Undersökningar och rapporter på gemenskapsnivå, baserade på könsuppdelad insamling av uppgifter om det är lämpligt, för att utvärdera och rapportera om förberedelserna av det europeiska året, dess effektivitet och omedelbara och långsiktiga verkan. För att göra det lättare att finna innovativa politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning, däribland, om det är lämpligt, sociala trygghetssystem och om EU:s potentiella roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan presenteras på öppningskonferensen för det europeiska året.

| — | Främjande av undersökningar om kopplingen mellan svår fattigdom och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Främjande av undersökningar om kopplingen mellan svår fattigdom och grundläggande rättigheter.

| — | Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för en långsiktig dialog om sociala frågor. |
| --- | --- |

—

Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för en långsiktig dialog om sociala frågor.

| — | Tekniskt stöd för att underlätta överföring av kunskap. |
| --- | --- |

—

Tekniskt stöd för att underlätta överföring av kunskap.

| — | En utvärderingsrapport om det europeiska årets effektivitet och verkan. |
| --- | --- |

—

En utvärderingsrapport om det europeiska årets effektivitet och verkan.

Särskilda kopplingar till evenemang på europeisk och internationell nivå skulle kunna etableras, särskilt genom att skapa synergieffekter mellan det europeiska året och de aktiviteter som har utvecklats omkring FN:s årliga Internationella dag för utrotning av fattigdom den 17 oktober.

Kommissionen kan anlita tekniskt och/eller administrativt stöd till ömsesidig fördel för kommissionen och deltagarländerna, t.ex. genom att finansiera extern sakkunskap på ett särskilt område.

4.   Finansiering

Om inte annat följer av artiklarna 8 och 12 i detta beslut, kan finansiering ske genom följande:

| — | Inköp av varor och tjänster, särskilt på kommunikationsområdet, genom anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Inköp av varor och tjänster, särskilt på kommunikationsområdet, genom anbudsförfaranden.

| — | Inköp av konsulttjänster genom anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Inköp av konsulttjänster genom anbudsförfaranden.

| — | Bidrag till utgifter för särskilda evenemang på gemenskapsnivå som syftar till att lyfta fram och öka medvetenheten om det europeiska året. Denna finansiering kommer inte att överstiga 80 % av bidragsmottagarens totala kostnader. |
| --- | --- |

—

Bidrag till utgifter för särskilda evenemang på gemenskapsnivå som syftar till att lyfta fram och öka medvetenheten om det europeiska året. Denna finansiering kommer inte att överstiga 80 % av bidragsmottagarens totala kostnader.

II.   SAMFINANSIERING AV INSATSER PÅ NATIONELL NIVÅ

Vid dessa insatser bör man ta hänsyn till behovet av att erbjuda finansieringsmöjligheter som ska säkerställa tillträde för gräsrotsorganisationer och projekt där de mest marginaliserade grupperna är involverade.

1.   Insatser på nationell, regional eller lokal nivå kan finansieras via gemenskapens budget med upp till 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna per deltagande land. Den nationella delen av stödet bör motsvara EU-finansieringen med minst 50 % från offentliga och privata källor. Vid urvalet av insatser har de nationella genomförandeorganen rätt att avgöra om och i vilken omfattning de kommer att begära samfinansiering från den organisation som ansvarar för att genomföra enskilda insatser.

2.   Efter antagandet av detta beslut kommer kommissionen att utarbeta ett strategiskt ramdokument, som tillsammans med målen i artikel 2 i detta beslut kommer att innehålla huvudprioriteringar för genomförandet av verksamheter i samband med det europeiska året, bl.a. minimistandarder för deltagande i nationella organ och insatser.

3.   Som uppföljning till det strategiska ramdokumentet kommer samtliga nationella genomförandeorgan, efter samråd med det civila samhället, att utarbeta ett nationellt program för att genomföra det europeiska året i nära samordning och överensstämmelse med de nationella strategierna om socialt skydd och social integration.

4.   Samtliga nationella genomförandeorgan ska sända in en enskild ansökan om gemenskapsstöd. Denna ansökan ska innehålla en beskrivning av det nationella programmet och prioriteringar för det europeiska året samt av de insatser för vilka finansiering begärs. Ansökan ska åtföljas av en detaljerad budget, där de sammanlagda kostnaderna för de förslagna insatserna samt samfinansieringsbelopp och samfinansieringskällor framgår. De stödberättigande kostnaderna kan också omfatta de nationella genomförandeorganens utgifter för personal och administration.

5.   Tilldelningen av övergripande stöd till deltagarländer beror på den utsträckning i vilken det nationella programmet för genomförande av det europeiska året uppfyller de mål som fastställs i artikel 2 i detta beslut och som beskrivs närmare i det strategiska ramdokumentet.

6.   Kommissionen kommer att utvärdera de ansökningar om gemenskapsfinansiering som de nationella genomförandeorganen har lämnat, bl.a. genom att kontrollera att de överensstämmer med målen i artikel 2 i detta beslut. Vid behov ska kommissionen begära ändringar av ansökningarna.

7.   Insatser enligt punkt 1 ovan kan omfatta följande:

| a) | Möten och evenemang med anknytning till målen för det europeiska året, bl.a. nationella evenemang för att inleda och främja det europeiska året, evenemang som fungerar som katalysatorer och skapar öppna forum för debatt om konkreta åtgärder för att bekämpa fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

a)

Möten och evenemang med anknytning till målen för det europeiska året, bl.a. nationella evenemang för att inleda och främja det europeiska året, evenemang som fungerar som katalysatorer och skapar öppna forum för debatt om konkreta åtgärder för att bekämpa fattigdom och social utestängning.

| b) | Seminarier för ömsesidigt lärande på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

b)

Seminarier för ömsesidigt lärande på nationell, regional och lokal nivå.

| c) | Andra evenemang i anslutning till utarbetandet av initiativ på gemenskapsnivå (t.ex. den årliga europeiska rundabordskonferensen om fattigdom och social utestängning och det europeiska mötet för människor som drabbats av fattigdom). |
| --- | --- |

c)

Andra evenemang i anslutning till utarbetandet av initiativ på gemenskapsnivå (t.ex. den årliga europeiska rundabordskonferensen om fattigdom och social utestängning och det europeiska mötet för människor som drabbats av fattigdom).

| d) | Informations-, utbildnings- och PR-kampanjer och andra insatser på skolor samt åtgärder med en kraftig multiplikatoreffekt för att sprida de principer och värden som utgör grundvalen för det europeiska året på nationell, regional och lokal nivå, däribland att dela ut priser och anordna tävlingar. |
| --- | --- |

d)

Informations-, utbildnings- och PR-kampanjer och andra insatser på skolor samt åtgärder med en kraftig multiplikatoreffekt för att sprida de principer och värden som utgör grundvalen för det europeiska året på nationell, regional och lokal nivå, däribland att dela ut priser och anordna tävlingar.

| e) | Andra enkäter och undersökningar än de som nämns i del I punkt 3, för att närmare granska de viktigaste frågorna för det europeiska året. |
| --- | --- |

e)

Andra enkäter och undersökningar än de som nämns i del I punkt 3, för att närmare granska de viktigaste frågorna för det europeiska året.

| f) | Utbildningsmöjligheter för tjänstemän, arbetsmarknadens parter, media, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

f)

Utbildningsmöjligheter för tjänstemän, arbetsmarknadens parter, media, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning.

| g) | Samarbete med media. |
| --- | --- |

g)

Samarbete med media.

| h) | Utveckling av regionala och lokala pilothandlingsplaner för social integration. |
| --- | --- |

h)

Utveckling av regionala och lokala pilothandlingsplaner för social integration.

III.   ICKE-FINANSIELLT STÖD

Gemenskapen kommer att ge icke-finansiellt stöd, bl.a. en skriftlig tillåtelse att använda den särskilda logotyp som utformats för det europeiska året och annat material med anknytning till det europeiska året, till initiativ som genomförs av offentliga eller privata organisationer, om dessa organisationer – på grundval av specifika kriterier som fastställs i det strategiska ramdokumentet – kan garantera kommissionen att de berörda initiativen kommer att genomföras under det europeiska året och kan förväntas bidra väsentligt till att ett eller fler av årets mål uppnås.

Initiativ som genomförs i tredjeländer i samband eller samarbete med det europeiska året kan också få icke-ekonomiskt stöd från gemenskapen och använda såväl logotypen som annat material med anknytning till det europeiska året.

IV.   PRIORITERINGAR FÖR VERKSAMHETEN INOM RAMEN FÖR DET EUROPEISKA ÅRET

Mot bakgrund av att fattigdom och social utestängning är en mångfacetterad företeelse och för att insatserna för att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning ska kunna integreras med andra politikområden bör verksamheterna under det europeiska året syfta till att ge ett klart mervärde och effektivt komplettera den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration. Dessa verksamheter ska därför inriktas på ett begränsat antal prioriterade områden.

I överensstämmelse med analysen och prioriteringarna i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration bör det europeiska året inriktas på följande frågor:

| — | Att främja flerdimensionella integrerade strategier för att förebygga och minska fattigdom, i synnerhet svår fattigdom, och strategier som kan integreras med alla berörda politikområden. |
| --- | --- |

—

Att främja flerdimensionella integrerade strategier för att förebygga och minska fattigdom, i synnerhet svår fattigdom, och strategier som kan integreras med alla berörda politikområden.

| — | Att bekämpa barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa, fattigdom i familjer, och att därvid särskilt uppmärksamma stora familjer, familjer med en ensamstående förälder och familjer som vårdar en anhörig samt fattigdom hos barn på institutioner. |
| --- | --- |

—

Att bekämpa barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa, fattigdom i familjer, och att därvid särskilt uppmärksamma stora familjer, familjer med en ensamstående förälder och familjer som vårdar en anhörig samt fattigdom hos barn på institutioner.

| — | Att främja arbetsmarknader för alla, ta itu med fattigdom bland förvärvsarbetande och behovet av att det ska vara lönsamt att arbeta. |
| --- | --- |

—

Att främja arbetsmarknader för alla, ta itu med fattigdom bland förvärvsarbetande och behovet av att det ska vara lönsamt att arbeta.

| — | Åtgärder för att utrota skillnader när det gäller tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens och att verka för lika tillgång för alla till informations- och kommunikationsteknik, särskilt med tanke på funktionshindrade personers behov. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att utrota skillnader när det gäller tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens och att verka för lika tillgång för alla till informations- och kommunikationsteknik, särskilt med tanke på funktionshindrade personers behov.

| — | Att ta itu med genus- och åldersaspekter på fattigdom. |
| --- | --- |

—

Att ta itu med genus- och åldersaspekter på fattigdom.

| — | Att garantera rättvis tillgång till tillräckliga resurser och tjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden, hälso- och sjukvård och social trygghet. |
| --- | --- |

—

Att garantera rättvis tillgång till tillräckliga resurser och tjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden, hälso- och sjukvård och social trygghet.

| — | Att erbjuda tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

Att erbjuda tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter.

| — | Att bekämpa diskriminering, och främja social integration av invandrare och etniska minoriteter i samhället. |
| --- | --- |

—

Att bekämpa diskriminering, och främja social integration av invandrare och etniska minoriteter i samhället.

| — | Att främja integrerade strategier för att åstadkomma aktiv integrering i samhället. |
| --- | --- |

—

Att främja integrerade strategier för att åstadkomma aktiv integrering i samhället.

| — | Att ta hänsyn till behoven hos funktionshindrade och deras familjer, hemlösa och andra grupper eller individer i utsatta situationer. |
| --- | --- |

—

Att ta hänsyn till behoven hos funktionshindrade och deras familjer, hemlösa och andra grupper eller individer i utsatta situationer.

Vid planeringen av det europeiska året i överensstämmelse med ovannämnda prioriteringar ska deltagarländerna anpassa verksamheten till situationen och utmaningarna på nationell, regional och lokal nivå, bl.a. beakta den territoriella sammanhållningen.

Mot bakgrund av målen i artikel 2 i detta beslut ska deltagandeaspekten integreras i alla prioriteringar.

Enligt artikel 4 i detta beslut ska kommissionen och medlemsstaterna när de genomför verksamheterna under det europeiska året ta hänsyn till de olika sätt på vilka män och kvinnor drabbas av fattigdom och social utestängning. De ska också se till att integrering av jämställdhetsperspektivet sker på alla prioriterade områden i samband med det europeiska året, i syfte att främja jämställdheten.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/30

---

BESLUT EUPM/1/2008 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 24 oktober 2008

om utnämning av en uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

(2008/835/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2007/749/Gusp av den 19 november 2007 om Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2007/749/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 25 i fördraget, fatta relevanta beslut, bl.a. beslutet om utnämning av en uppdragschef/polischef. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2007/749/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 25 i fördraget, fatta relevanta beslut, bl.a. beslutet om utnämning av en uppdragschef/polischef.

| (2) | Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit Kusp att utnämna Stefan FELLER till uppdragschef för EUPM. |
| --- | --- |

(2)

Generalsekreteraren/den höge representanten har föreslagit Kusp att utnämna Stefan FELLER till uppdragschef för EUPM.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Stefan FELLER utnämns härmed till uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina från och med den 1 november 2008.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Det ska tillämpas till och med den 31 december 2009.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2008.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

C. ROGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 303, 21.11.2007, s. 40.

1

---

7.11.2008

| 7.11.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 298/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 298/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---