# Euroopa Liidu L 304/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide14. november 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 304

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide14. november 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1100/2008, 22. oktoober 2008, liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  ) | 63 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1101/2008, 22. oktoober 2008, konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1102/2008, 22. oktoober 2008, metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta
   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1103/2008, 22. oktoober 2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – III osa | 80 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1100/2008, 22. oktoober 2008, liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  )

(
  1

63

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1101/2008, 22. oktoober 2008, konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (kodifitseeritud versioon)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1102/2008, 22. oktoober 2008, metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta
   (
  1
  )

(
  1

75

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1103/2008, 22. oktoober 2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – III osa

80

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1099/2008,

22. oktoober 2008,

energiastatistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus vajab oma energiapoliitika valdkonnas tehtava töö mõju ja tulemuste jälgimiseks täpseid ja õigeaegseid andmeid energiakoguste, nende vormi, allikate, tootmise, tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus vajab oma energiapoliitika valdkonnas tehtava töö mõju ja tulemuste jälgimiseks täpseid ja õigeaegseid andmeid energiakoguste, nende vormi, allikate, tootmise, tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta.

| (2) | Energiastatistika on traditsiooniliselt keskendunud energiaga varustamisele ja fossiilkütustele. Tulevatel aastatel on vaja rohkem keskenduda energia lõpptarbimise, taastuvenergia ja tuumaenergia järelevalvele ning nende kohta täpsema teabe kogumisele. |
| --- | --- |

(2)

Energiastatistika on traditsiooniliselt keskendunud energiaga varustamisele ja fossiilkütustele. Tulevatel aastatel on vaja rohkem keskenduda energia lõpptarbimise, taastuvenergia ja tuumaenergia järelevalvele ning nende kohta täpsema teabe kogumisele.

| (3) | Energia tarbimisest tuleneva keskkonnamõju hindamiseks, eriti kasvuhoonegaaside heitmete osas, on täpse ajakohase energiaalase teabe kättesaadavus väga oluline. Seda teavet nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuses nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (2). |
| --- | --- |

(3)

Energia tarbimisest tuleneva keskkonnamõju hindamiseks, eriti kasvuhoonegaaside heitmete osas, on täpse ajakohase energiaalase teabe kättesaadavus väga oluline. Seda teavet nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuses nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (2).

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel) (4) nõuavad liikmesriikidelt energiat käsitlevate kvantitatiivsete andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel) (4) nõuavad liikmesriikidelt energiat käsitlevate kvantitatiivsete andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta), (5)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivis 2005/32/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (7) nõutakse liikmesriikidelt kvantitatiivsete energiatarbimise andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid, samuti paremat seost energiaalaste andmete ja nendega seotud statistiliste vaatluste vahel, näiteks rahva- ja eluasemeloendused ning transpordialased andmed. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta), (5)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivis 2005/32/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (7) nõutakse liikmesriikidelt kvantitatiivsete energiatarbimise andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid, samuti paremat seost energiaalaste andmete ja nendega seotud statistiliste vaatluste vahel, näiteks rahva- ja eluasemeloendused ning transpordialased andmed.

| (6) | Komisjoni 22. juuni 2005. aasta rohelises raamatus energiatõhususe kohta ja komisjoni 8. märtsi 2006. aasta rohelises raamatus säästvat, konkurentsivõimelist ja turvalist energiat käsitleva Euroopa strateegia kohta arutletakse ELi energiapoliitika üle, mis nõuab ELi energiastatistika kättesaadavaks muutmist, sealhulgas Euroopa energiaturu vaatluskeskuse loomiseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 22. juuni 2005. aasta rohelises raamatus energiatõhususe kohta ja komisjoni 8. märtsi 2006. aasta rohelises raamatus säästvat, konkurentsivõimelist ja turvalist energiat käsitleva Euroopa strateegia kohta arutletakse ELi energiapoliitika üle, mis nõuab ELi energiastatistika kättesaadavaks muutmist, sealhulgas Euroopa energiaturu vaatluskeskuse loomiseks.

| (7) | Energia üldkasutatava prognoosimudeli loomiseks, mida nõuab Euroopa Parlament oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsioonis (Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks), (8)on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid. |
| --- | --- |

(7)

Energia üldkasutatava prognoosimudeli loomiseks, mida nõuab Euroopa Parlament oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsioonis (Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks), (8)on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid.

| (8) | Tulevatel aastatel peaks pöörama rohkem tähelepanu kõige olulisemate kütuste varustuskindlusele ning õigeaegsemate ja täpsemate andmete edastamisele ELi tasandil, et näha ette ja koordineerida ELi lahendusi seoses võimalike varustamisraskustega. |
| --- | --- |

(8)

Tulevatel aastatel peaks pöörama rohkem tähelepanu kõige olulisemate kütuste varustuskindlusele ning õigeaegsemate ja täpsemate andmete edastamisele ELi tasandil, et näha ette ja koordineerida ELi lahendusi seoses võimalike varustamisraskustega.

| (9) | Energiaturu liberaliseerimine ja selle üha kasvav keerukus muudavad usaldusväärsete ja õigeaegsete energiaandmete saamise üha keerulisemaks, eriti kui puudub selliste andmete esitamist sätestav õiguslik alus. |
| --- | --- |

(9)

Energiaturu liberaliseerimine ja selle üha kasvav keerukus muudavad usaldusväärsete ja õigeaegsete energiaandmete saamise üha keerulisemaks, eriti kui puudub selliste andmete esitamist sätestav õiguslik alus.

| (10) | Et energiastatistika süsteemi oleks võimalik kasutada poliitiliste otsuste tegemisel Euroopa Liidus ja liikmesriikides ning kodanikke kaasava avaliku arutelu edendamisel, peab olema tagatud selle võrreldavus, läbipaistvus, paindlikkus ja arenemisvõime. Nii tuleks lähemas tulevikus lülitada sellesse ka tuumaenergia statistika ning asjaomaseid andmeid taastuvenergia kohta tuleks põhjalikumalt edasi arendada. Samuti oleks energiatõhususe seisukohalt oluline üksikasjaliste statistiliste andmete olemasolu elupaikade ja transpordi kohta. |
| --- | --- |

(10)

Et energiastatistika süsteemi oleks võimalik kasutada poliitiliste otsuste tegemisel Euroopa Liidus ja liikmesriikides ning kodanikke kaasava avaliku arutelu edendamisel, peab olema tagatud selle võrreldavus, läbipaistvus, paindlikkus ja arenemisvõime. Nii tuleks lähemas tulevikus lülitada sellesse ka tuumaenergia statistika ning asjaomaseid andmeid taastuvenergia kohta tuleks põhjalikumalt edasi arendada. Samuti oleks energiatõhususe seisukohalt oluline üksikasjaliste statistiliste andmete olemasolu elupaikade ja transpordi kohta.

| (11) | Ühenduse statistika koostamisel järgitakse eeskirju, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (9). |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse statistika koostamisel järgitakse eeskirju, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (9).

| (12) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise ühtse raamistiku loomist ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise ühtse raamistiku loomist ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (13) | Ühenduse statistikat käesoleva määruse kohaselt koostades ja levitades peaksid riiklikud ja ühenduse statistikaasutused arvestama põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (10) loodud statistikaprogrammi komitee 24. veebruaril 2005. aastal vastu võttis ja mis on lisatud komisjoni teatisele siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta. |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse statistikat käesoleva määruse kohaselt koostades ja levitades peaksid riiklikud ja ühenduse statistikaasutused arvestama põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (10) loodud statistikaprogrammi komitee 24. veebruaril 2005. aastal vastu võttis ja mis on lisatud komisjoni teatisele siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.

| (14) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11). |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11).

| (15) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus teha muudatusi andmeallikate loetelus, riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes kui ka edastamise korras ning kindlaks määrata ja muuta iga-aastast tuumaenergia statistikat (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist), teha muudatusi iga-aastases taastuvenergia statistikas (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist) ning kindlaks määrata ja muuta energia lõpptarbimise statistikat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus teha muudatusi andmeallikate loetelus, riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes kui ka edastamise korras ning kindlaks määrata ja muuta iga-aastast tuumaenergia statistikat (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist), teha muudatusi iga-aastases taastuvenergia statistikas (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist) ning kindlaks määrata ja muuta energia lõpptarbimise statistikat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (16) | On vaja sätestada võimalus, et komisjon võib anda liikmesriikidele vabastusi ja teha erandeid selliste energiaandmete aspektide osas, mis võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust. Erandeid või vabastusi tuleks lubada ainult asjakohase selgituse saamisel, mis näitab olukorda ja ülemäärast koormust läbipaistvalt. Nende jõusolemise aeg peaks olema nii lühike kui võimalik. |
| --- | --- |

(16)

On vaja sätestada võimalus, et komisjon võib anda liikmesriikidele vabastusi ja teha erandeid selliste energiaandmete aspektide osas, mis võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust. Erandeid või vabastusi tuleks lubada ainult asjakohase selgituse saamisel, mis näitab olukorda ja ülemäärast koormust läbipaistvalt. Nende jõusolemise aeg peaks olema nii lühike kui võimalik.

| (17) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik ühenduse võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise jaoks.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduses energiatooteid käsitlevatele statistiliste andmete ja energiatoodete kogumite suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „ühenduse statistika” – ühenduse statistika, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes; |
| --- | --- |

a)

„ühenduse statistika” – ühenduse statistika, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes;

| b) | „statistika koostamine” – statistika koostamine, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes; |
| --- | --- |

b)

„statistika koostamine” – statistika koostamine, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes;

| c) | „komisjon (Eurostat)” – ühenduse ametiasutus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 neljandas taandes; |
| --- | --- |

c)

„komisjon (Eurostat)” – ühenduse ametiasutus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 neljandas taandes;

| d) | „energiatooted” – põlevkütused, soojus, taastuvenergia, elekter või energia muu vorm; |
| --- | --- |

d)

„energiatooted” – põlevkütused, soojus, taastuvenergia, elekter või energia muu vorm;

| e) | „andmekogumid” – riiklikul tasandil kogutud andmed energiatoodete käitlemise või kasutamise kohta; täpsemalt tootmise, kauplemise, varude, muundamise, tarbimise ja energiasüsteemi selliste struktuurinäitajate kohta, nagu elektrienergia tootmiseks paigaldatud seadmete võimsus või tootmisvõimsused naftatoodete tootmiseks; |
| --- | --- |

e)

„andmekogumid” – riiklikul tasandil kogutud andmed energiatoodete käitlemise või kasutamise kohta; täpsemalt tootmise, kauplemise, varude, muundamise, tarbimise ja energiasüsteemi selliste struktuurinäitajate kohta, nagu elektrienergia tootmiseks paigaldatud seadmete võimsus või tootmisvõimsused naftatoodete tootmiseks;

| f) | „andmete kvaliteet” – statistilise kvaliteedi järgmised aspektid: asjakohasus, korrektsus, õigeaegsus ja punktuaalsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, koherentsus ja terviklikkus. |
| --- | --- |

f)

„andmete kvaliteet” – statistilise kvaliteedi järgmised aspektid: asjakohasus, korrektsus, õigeaegsus ja punktuaalsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, koherentsus ja terviklikkus.

Artikkel 3

Andmeallikad

1.   Järgides andmeesitajate vähendatud koormuse hoidmise ja halduskorra lihtsustamise põhimõtteid, koguvad liikmesriigid ühenduses andmeid ja andmekogumeid energiatoodete kohta järgmistest allikatest:

| a) | statistilised erivaatlused, mis on suunatud primaarse ja muundatud energia tootjatele, ja turustajatele, jaotajatele ja transportijatele, energiatoodete importijatele ja eksportijatele; |
| --- | --- |

a)

statistilised erivaatlused, mis on suunatud primaarse ja muundatud energia tootjatele, ja turustajatele, jaotajatele ja transportijatele, energiatoodete importijatele ja eksportijatele;

| b) | muud statistilised vaatlused, mis on suunatud energia lõppkasutajatele tootmise, transpordi ja muudes sektorites, kaasa arvatud kodumajapidamised; |
| --- | --- |

b)

muud statistilised vaatlused, mis on suunatud energia lõppkasutajatele tootmise, transpordi ja muudes sektorites, kaasa arvatud kodumajapidamised;

| c) | muud statistilise hindamise menetlused või muud allikad, sealhulgas administratiivsed allikad, näiteks elektri- ja gaasiturgu reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

c)

muud statistilise hindamise menetlused või muud allikad, sealhulgas administratiivsed allikad, näiteks elektri- ja gaasiturgu reguleerivad asutused.

2.   Liikmesriigid koostavad üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt ettevõtted ja muud allikad esitavad artiklis 4 määratletud riikliku statistika jaoks vajalikke andmeid.

3.   Andmeallikate loetelu võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Andmekogumid, energiatooted ja riikliku statistika edastamissagedus

1.   Riikliku statistika esitamine peab toimuma lisades sätestatu kohaselt. Edastamine toimub järgmise sagedusega:

| a) | kord aastas B lisas osutatud energiastatistika; |
| --- | --- |

a)

kord aastas B lisas osutatud energiastatistika;

| b) | kord kuus C lisas osutatud energiastatistika; |
| --- | --- |

b)

kord kuus C lisas osutatud energiastatistika;

| c) | kord kuus kiirstatistika D lisas osutatud energiastatistika. |
| --- | --- |

c)

kord kuus kiirstatistika D lisas osutatud energiastatistika.

2.   Kasutatud erialamõistete selgitused või määratlused on esitatud eraldi lisades ning ka A lisas (Mõistete selgitused).

3.   Edastatavaid andmeid ja kohaldatavaid selgitusi või määratlusi võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 5

Edastamine ja levitamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) artiklis 4 osutatud riikliku statistika.

2.   Edastamise kord, sealhulgas kohaldatavad tähtpäevad, erandid ja vabastused peavad vastama lisades sätestatule.

3.   Riikliku statistika edastamise korda võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon lubada täiendavaid vabastusi või erandeid vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele riikliku statistika nende osade suhtes, mille kogumine võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust.

5.   Komisjon (Eurostat) levitab iga-aastase energiastatistika andmed aruandeperioodile järgneva teise aasta 31. jaanuariks.

Artikkel 6

Kvaliteedi hindamine ja aruanded

1.   Liikmesriigid tagavad edastatavate andmete kvaliteedi.

2.   Võetakse kõik mõistlikud abinõud, et tagada koherentsus B lisa kohaselt esitatud energiaandmete ning nende andmete vahel, mis on esitatud vastavalt komisjoni 10. veebruari 2005. aasta otsusele 2005/166/EÜ (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad) (12).

3.   Käesolevas määruses kohaldatakse edastatud andmete puhul järgmisi kvaliteedihindamise näitajaid:

| a) | „asjakohasus” – statistika vastavus kasutaja olemasolevatele ja võimalikele vajadustele; |
| --- | --- |

a)

„asjakohasus” – statistika vastavus kasutaja olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

| b) | „täpsus” – hinnangute lähedus tundmatutele õigetele väärtustele; |
| --- | --- |

b)

„täpsus” – hinnangute lähedus tundmatutele õigetele väärtustele;

| c) | „õigeaegsus” – sündmuse või nähtuse toimumise ning seda kirjeldava teabe kättesaadavaks tegemise vaheline aeg; |
| --- | --- |

c)

„õigeaegsus” – sündmuse või nähtuse toimumise ning seda kirjeldava teabe kättesaadavaks tegemise vaheline aeg;

| d) | „punktuaalsus” – andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva, mil andmed oleks tulnud esitada, vaheline aeg; |
| --- | --- |

d)

„punktuaalsus” – andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva, mil andmed oleks tulnud esitada, vaheline aeg;

| e) | „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel saavad kasutajad andmetele juurdepääsu, neid andmeid kasutada ja tõlgendada; |
| --- | --- |

e)

„kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel saavad kasutajad andmetele juurdepääsu, neid andmeid kasutada ja tõlgendada;

| f) | „võrreldavus” – kohaldatavate statistiliste mõistete ja mõõtevahendite ning meetodite erinevuste mõju mõõtmine, kui statistikat võrreldakse geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike kaupa; |
| --- | --- |

f)

„võrreldavus” – kohaldatavate statistiliste mõistete ja mõõtevahendite ning meetodite erinevuste mõju mõõtmine, kui statistikat võrreldakse geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike kaupa;

| g) | „ühtsus” – andmete piisavus, et neid andmeid saaks erineval viisil ja erinevaks otstarbeks usaldusväärselt kombineerida. |
| --- | --- |

g)

„ühtsus” – andmete piisavus, et neid andmeid saaks erineval viisil ja erinevaks otstarbeks usaldusväärselt kombineerida.

4.   Iga viie aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta, samuti iga tehtud metoodilise muutuse kohta.

5.   Kuue kuu jooksul pärast komisjonilt (Eurostat) vastava taotluse saamist, ja et võimaldada tal hinnata edastatud andmete kvaliteeti, saadavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat) aruande, mis sisaldab kogu asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

Artikkel 7

Kestus ja sagedus

Liikmesriigid hakkavad koguma kõiki käesolevas määruses sätestatud andmeid käesoleva määruse vastuvõtmisele järgneva aasta algusest ning edastavad nimetatud andmeid artikli 4 lõikes 1 määratletud sagedusega.

Artikkel 8

Iga-aastane tuumaenergia statistika

Komisjon (Eurostat) määrab koostöös ELi tuumaenergiasektoriga kindlaks iga-aastase statistika kogumi, mida kogutakse ja levitatakse alates 2009. aastast; nimetatud aastast saab esimene aruandeperiood, ilma et see piiraks konfidentsiaalsusnõuet ning samuti välditakse andmete topeltkogumist ning hoitakse samal ajal tootmiskulud ja aruandluskoormus mõistlikul tasemel.

Iga-aastast tuumaenergia statistika kogumit võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Taastuvenergia ja energia lõpptarbimise statistika

1.   Et parandada taastuvenergia ja energia lõpptarbimise statistika kvaliteeti, tagab komisjon (Eurostat) koostöös liikmesriikidega, et selline statistika on võrreldav, läbipaistev, üksikasjalik ja paindlik, tehes selleks järgmist:

| a) | taastuvenergia statistika saamiseks kasutatava metoodika ülevaatamine, et teha kättesaadavaks täiendavam, asjakohasem ja detailsem statistika iga taastuvenergia allika kohta igal aastal ning kulutasuvalt. Komisjon (Eurostat) esitab ja levitab saadud statistilisi andmeid alates 2010. aastast (vaatlusaasta); |
| --- | --- |

a)

taastuvenergia statistika saamiseks kasutatava metoodika ülevaatamine, et teha kättesaadavaks täiendavam, asjakohasem ja detailsem statistika iga taastuvenergia allika kohta igal aastal ning kulutasuvalt. Komisjon (Eurostat) esitab ja levitab saadud statistilisi andmeid alates 2010. aastast (vaatlusaasta);

| b) | riikide ja ühenduse tasandil kasutatava energia lõpptarbimise statistika (allikad, muutujad, kvaliteet, kulud) kogumise metoodika ülevaatamine ja määramine hetkeolukorra, tehtud uuringute, teostatavuse pilootuuringute ja edaspidi läbiviidavate kulutasuvuse analüüside põhjal ning pilootuuringute ja kulutasuvuse analüüside tulemuste hindamine selleks et määrata lõpptarbimine sektorite ja peamiste kasutusviiside lõikes ning integreerida tulemused järk-järgult statistikasse alates 2012. aastast (vaatlusaasta). |
| --- | --- |

b)

riikide ja ühenduse tasandil kasutatava energia lõpptarbimise statistika (allikad, muutujad, kvaliteet, kulud) kogumise metoodika ülevaatamine ja määramine hetkeolukorra, tehtud uuringute, teostatavuse pilootuuringute ja edaspidi läbiviidavate kulutasuvuse analüüside põhjal ning pilootuuringute ja kulutasuvuse analüüside tulemuste hindamine selleks et määrata lõpptarbimine sektorite ja peamiste kasutusviiside lõikes ning integreerida tulemused järk-järgult statistikasse alates 2012. aastast (vaatlusaasta).

2.   Taastuvenergia statistika kogumit võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Energia lõpptarbimise statistika kogum kehtestatakse ja seda võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1.   Järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

| a) | muudatused andmeallikate loetelus (artikli 3 lõige 3); |
| --- | --- |

a)

muudatused andmeallikate loetelus (artikli 3 lõige 3);

| b) | muudatused riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes (artikli 4 lõige 3); |
| --- | --- |

b)

muudatused riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes (artikli 4 lõige 3);

| c) | muudatused edastamise korras (artikli 5 lõige 3); |
| --- | --- |

c)

muudatused edastamise korras (artikli 5 lõige 3);

| d) | tuumaenergia statistika kogumi kindlaks määramine ja muutmine (artikli 8 teine lõik); |
| --- | --- |

d)

tuumaenergia statistika kogumi kindlaks määramine ja muutmine (artikli 8 teine lõik);

| e) | muudatused taastuvenergia statistikas (artikli 9 lõige 2); |
| --- | --- |

e)

muudatused taastuvenergia statistikas (artikli 9 lõige 2);

| f) | energia lõpptarbimise statistika kindlaks määramine ja muutmine (artikli 9 lõige 3). |
| --- | --- |

f)

energia lõpptarbimise statistika kindlaks määramine ja muutmine (artikli 9 lõige 3).

2.   Täiendavaid vabastusi või erandeid (artikli 5 lõige 4) antakse vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

3.   Tuleb arvestada põhimõtet, et lisakulud ja aruandluskoormus jääksid mõistlikesse piiridesse.

Artikkel 11

Komitee

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 22. oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. septembri 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.

3

(4)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

4

(5)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

5

(6)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

6

(7)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

7

(8)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 876.

8

(9)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

9

(10)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

10

(11)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

11

(12)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 57.

12

---

A LISA

MÕISTETE SELGITUSED

Käesolevas lisas on selgitatud ja määratletud ülejäänud lisades kasutatud mõisteid.

1.   GEOGRAAFILISED MÄRKUSED

Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse järgmisi geograafilisi määratlusi.

| — | Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume. |
| --- | --- |

—

Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume.

| — | Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad. |
| --- | --- |

—

Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad.

| — | Prantsusmaa hõlmab Monacot, kuid ei hõlma järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Uus-Kaledoonia, Prantsuse Polüneesia, Wallis ja Futuna, Mayotte. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa hõlmab Monacot, kuid ei hõlma järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Uus-Kaledoonia, Prantsuse Polüneesia, Wallis ja Futuna, Mayotte.

| — | Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani. |
| --- | --- |

—

Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani.

| — | Jaapan hõlmab Okinawat. |
| --- | --- |

—

Jaapan hõlmab Okinawat.

| — | Madalmaad ei hõlma Surinamet ega Hollandi Antille. |
| --- | --- |

—

Madalmaad ei hõlma Surinamet ega Hollandi Antille.

| — | Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat. |
| --- | --- |

—

Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat.

| — | Hispaania hõlmab Kanaari saari, Baleaari saari ning Ceutat ja Melillat. |
| --- | --- |

—

Hispaania hõlmab Kanaari saari, Baleaari saari ning Ceutat ja Melillat.

| — | Šveits ei hõlma Liechtensteini. |
| --- | --- |

—

Šveits ei hõlma Liechtensteini.

| — | Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami. |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami.

2.   ANDMEKOGUMID

Tootjad on liigitatud tootmisotstarbe järgi:

| — | Põhitegevusena tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

—

Põhitegevusena tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele.

| — | Oma tarbeks tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, mis toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus. |
| --- | --- |

—

Oma tarbeks tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, mis toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus.

Märkus: komisjon võib mõisteid täpsemalt selgitada, lisades vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele asjakohased viiteid NACE klassifikatsioonile pärast seda, kui on jõustunud nimetatud klassifikatsiooni läbivaatamine.

2.1.   Tarne- ja muundamissektorid

| Toodang / omamaine toodang
  Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid.
  Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase riigi ressurssidest. |
| --- |
| Import/eksport
  Geograafilisi määratlusi vt osast „Geograafilised märkused”.
  Kui ei ole määratletud teisiti, osutab „import” riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport” riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine.
  Kogus loetakse impordituks või ekspordituks pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte.
  Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada rubriiki „Muu”.
  Kui eespool kirjeldatud viisil on kättesaadavad üksnes koguimport ja -eksport, kuid geograafiline jaotus põhineb teistsugusel statistilisel vaatlusel, allikal või mõistel, võivad tekkida statistilised erinevused. Sel juhul tuleb erinevused märkida rubriiki „Muu”. |
| Rahvusvahelised merepunkrivarud
  Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevasõiduga tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevasõit võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud:






  — | siseriiklikuks laevasõiduks kasutatavate laevade kütusetarbimine. Laevasõidu jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või veesõiduki riikliku kuuluvuse põhjal; |

Toodang / omamaine toodang

Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid.

Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase riigi ressurssidest.

Import/eksport

Geograafilisi määratlusi vt osast „Geograafilised märkused”.

Kui ei ole määratletud teisiti, osutab „import” riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport” riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine.

Kogus loetakse impordituks või ekspordituks pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte.

Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada rubriiki „Muu”.

Kui eespool kirjeldatud viisil on kättesaadavad üksnes koguimport ja -eksport, kuid geograafiline jaotus põhineb teistsugusel statistilisel vaatlusel, allikal või mõistel, võivad tekkida statistilised erinevused. Sel juhul tuleb erinevused märkida rubriiki „Muu”.

Rahvusvahelised merepunkrivarud

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevasõiduga tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevasõit võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud:

—

siseriiklikuks laevasõiduks kasutatavate laevade kütusetarbimine. Laevasõidu jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või veesõiduki riikliku kuuluvuse põhjal;

| — | kalalaevade kütusetarbimine; |
| --- | --- |

—

kalalaevade kütusetarbimine;

| — | relvajõudude kütusetarbimine. |
| --- | --- |

—

relvajõudude kütusetarbimine.

Varude muutused

Riigi territooriumil hoitavate varude avamistaseme ja sulgemistaseme vahelised erinevused.

Kogutarbimine (arvestuslik)

Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt:

omamaine toodang + muudest allikatest + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + varude muutused.

Kogutarbimine (vaatluste põhjal)

Lõpptarbimissektorite kohta läbiviidud vaatlustega tegelikult registreeritud kogus.

Statistilised erinevused

Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt:

arvestuslik kogutarbimine – kogutarbimine vaatluste põhjal.

Hõlmab selliseid muutusi lõpptarbijate varudes, mida ei ole võimalik deklareerida „Varude muutustes”.

Kõikide suurte erinevuste põhjused tuleb ära märkida.

Põhitegevusena tootvad elektrijaamad

Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Vähemalt ühte energia ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida rubriigis „Põhitegevusena elektrit- ja soojust tootvad koostootmisjaamad”.

Põhitegevusena elektrit- ja soojust tootvad koostootmisjaamad

Elektri- ja soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Põhitegevusena tootvad soojusjaamad

Soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Oma tarbeks tootvad elektrijaamad

Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida rubriigis „Oma tarbeks elektrit ja soojust tootvad koostootmisjaamad”.

Oma tarbeks elektrit- ja soojust tootvad koostootmisjaamad

Kütusekogused, mis vastavad toodetud elektrienergia ning müüdud soojusenergia kogustele.

Oma tarbeks tootvad soojusjaamad

Müüdud soojusenergia kogustele vastavad kütusekogused.

Küttebriketitehased

Kütuste tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Koksiahjud

Koksiahjudes kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Pruunsöe- ja turbabriketitehased

Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud ligniidi või pruunsöe kogused ja turbabriketi tootmiseks kasutatud turbakogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Gaasitehased

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes gaasi tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Kõrgahjud

Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ning koksiahju koksi kogused.

Siia ei märgita kütteks ja kõrgahjude käitamiseks (näiteks: kõrgahjugaas) kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Söe veeldamine

Sünteetilise õli tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Naftarafineerimistehased

Naftatoodete tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kütusekoguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Mujal nimetamata – muundamine

Muundamistoiminguteks kasutatud kogused, mis ei ole mujal deklareeritud. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

2.2.   Energiasektor ja lõpptarbimine

| Kogu energiasektor
  Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused.
  Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused.
  Siia kuulub keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside abil saadavad tooted. |
| --- |
| Elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad
  Elektrijaamades, elektri- ja soojuse koostootmisjaamades ning soojusjaamades energiana kasutatud kogused. |
| Söekaevandused
  Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kogused.
  Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris. |
| Küttebriketitehased
  Küttebriketitehastes energiana tarbitud kogused. |
| Koksiahjud
  Koksistamistehastes energiana tarbitud kogused. |
| Pruunsöe- ja turbabriketitehased
  Pruunsöe- ja turbabriketitehastes energiana kasutatud kogused. |
| Gaasitehased/gaasistamistehased
  Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes energiana tarbitud kogused. |
| Kõrgahjud
  Kõrgahjudes energiana tarbitud kogused. |
| Söe veeldamine
  Söeveeldamistehastes energiana tarbitud kogused. |
| Naftarafineerimistehased
  Naftarafineerimistehastes energiana tarbitud kogused. |
| Nafta ja gaasi ammutamine
  Nafta ja gaasi ammutamise protsessis ning maagaasitöötlemistehastes kütusena tarbitud kogused.
  Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris). |
| Kogu lõpptarbimine
  Saadud (arvutatud) järgmiselt:
  = kogukasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks + energia lõpptarbimine (tööstus + transport + muud sektorid)
  Ei hõlma muundamiseks tarnitud koguseid, energiatootmisettevõtetes tarbimist ega jaotuskadusid. |
| Kasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks
  Erinevates sektorites toorainena kasutatud energiatooted; st tooted, mida ei ole kasutatud kütusena ega muundatud muuks kütuseks. |

Kogu energiasektor

Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused.

Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused.

Siia kuulub keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside abil saadavad tooted.

Elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad

Elektrijaamades, elektri- ja soojuse koostootmisjaamades ning soojusjaamades energiana kasutatud kogused.

Söekaevandused

Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kogused.

Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris.

Küttebriketitehased

Küttebriketitehastes energiana tarbitud kogused.

Koksiahjud

Koksistamistehastes energiana tarbitud kogused.

Pruunsöe- ja turbabriketitehased

Pruunsöe- ja turbabriketitehastes energiana kasutatud kogused.

Gaasitehased/gaasistamistehased

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes energiana tarbitud kogused.

Kõrgahjud

Kõrgahjudes energiana tarbitud kogused.

Söe veeldamine

Söeveeldamistehastes energiana tarbitud kogused.

Naftarafineerimistehased

Naftarafineerimistehastes energiana tarbitud kogused.

Nafta ja gaasi ammutamine

Nafta ja gaasi ammutamise protsessis ning maagaasitöötlemistehastes kütusena tarbitud kogused.

Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris).

Kogu lõpptarbimine

Saadud (arvutatud) järgmiselt:

= kogukasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks + energia lõpptarbimine (tööstus + transport + muud sektorid)

Ei hõlma muundamiseks tarnitud koguseid, energiatootmisettevõtetes tarbimist ega jaotuskadusid.

Kasutus mitteenergeetilisteks vajadusteks

Erinevates sektorites toorainena kasutatud energiatooted; st tooted, mida ei ole kasutatud kütusena ega muundatud muuks kütuseks.

2.3.   Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

| Energia lõpptarbimine
  Energia kogutarbimine tööstus-, transpordi- ja muudes sektorites. |
| --- |
| Tööstussektor
  Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks.
  Soojusjaamade ning elektri- ja soojuse koostootmisjaamade kohta saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on ise soojuse tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris. |
| Raud ja teras |
| Keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus)
  Keemia- ja naftakeemiatööstus. |
| Mitteraudmetallid
  Mitteraudmetallitööstus. |
| Mittemetallmineraalid
  Klaasi-, keraamika-, tsemendi- ja muu ehitusmaterjali tööstus. |
| Transpordivahendid
  Transpordis kasutatavate seadmete tööstus. |
| Masinad
  Töödeldud metallitooted, masinad ja seadmed, välja arvatud transpordivahendid. |
| Kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
  Välja arvatud energiatootmisettevõtted. |
| Toit, joogid ja tubakas |
| Paberimass, paber ja trükkimine.
  Siia kuulub salvestisekandjate paljundus. |
| Puit ja puidutooted (v.a paberimass ja paber) |
| Ehitus |
| Tekstiil ja nahk |
| Mujal nimetamata – tööstus
  Tarbimine sektorites, mida eelnev loend ei hõlma. |
| Transpordisektor
  Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises majandussektoris vedu toimub. |
| Transpordisektor – raudteetransport
  Kogu raudteevedudega seotud tarbimine, kaasa arvatud tööstuslikult kasutatavad raudteed. |
| Transpordisektor – laevasõit sisevetel
  Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevasõiduga (vt rahvusvahelisi merepunkrivarusid). Jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks laevasõiduks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal. |
| Transpordisektor – maanteetransport
  Maanteesõidukite kasutatud kogused.
  Kaasa arvatud põllumajandusmasinates maanteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid.
  Välja arvatud paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor”), traktorites tarbitud kütus mujal kui maanteedel (vaata „Põllumajandus”), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata”), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitustööplatsidel mootorites kasutatud energia (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus”). |
| Transpordisektor – torutransport
  Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud energia.
  Sealhulgas pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia.
  Välja arvatud energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareerida energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (hõlmatud äri ja avalikud teenused all) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareerida jaotuskadudena). |
| Transpordisektor – rahvusvahelised õhuveod
  Rahvusvahelisteks õhuvedudeks kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal.
  Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Transpordisektor – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”). |
| Transpordisektor – siseriiklikud õhuveod
  Siseriiklikeks (kaubanduslikeks, era-, põllumajanduslikeks jms) õhuvedudeks tarnitud lennukikütuse kogused.
  Sealhulgas kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal.
  Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”). |
| Transpordisektor – mujal nimetamata
  Transporditegevusteks kasutatud kogused, mis ei ole ühegi rubriigiga hõlmatud.
  Sealhulgas lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus.
  Käesolev rubriik hõlmab seda, mis tuleb deklareerida. |
| Muud sektorid
  Sektorid, mis ei ole eraldi märgitud või ei kuulu energia, tööstuse või transpordi alla. |
| Muud sektorid – äri ja avalikud teenused
  Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütus. |
| Muud sektorid – elamumajandus
  Deklareerida tuleb kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes”, tarbitud kütused. |
| Muud sektorid – põllumajandus ja metsandus
  Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütus. |
| Muud sektorid – kalapüük
  Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütused. Kalapüük peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud, (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat. |
| Muud sektorid – mujal nimetamata
  Need on muude liigitusüksustega hõlmamata tegevused. See kategooria sisaldab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada. |

Energia lõpptarbimine

Energia kogutarbimine tööstus-, transpordi- ja muudes sektorites.

Tööstussektor

Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks.

Soojusjaamade ning elektri- ja soojuse koostootmisjaamade kohta saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on ise soojuse tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks kasutatud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris.

Raud ja teras

Keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus)

Keemia- ja naftakeemiatööstus.

Mitteraudmetallid

Mitteraudmetallitööstus.

Mittemetallmineraalid

Klaasi-, keraamika-, tsemendi- ja muu ehitusmaterjali tööstus.

Transpordivahendid

Transpordis kasutatavate seadmete tööstus.

Masinad

Töödeldud metallitooted, masinad ja seadmed, välja arvatud transpordivahendid.

Kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

Välja arvatud energiatootmisettevõtted.

Toit, joogid ja tubakas

Paberimass, paber ja trükkimine.

Siia kuulub salvestisekandjate paljundus.

Puit ja puidutooted (v.a paberimass ja paber)

Ehitus

Tekstiil ja nahk

Mujal nimetamata – tööstus

Tarbimine sektorites, mida eelnev loend ei hõlma.

Transpordisektor

Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises majandussektoris vedu toimub.

Transpordisektor – raudteetransport

Kogu raudteevedudega seotud tarbimine, kaasa arvatud tööstuslikult kasutatavad raudteed.

Transpordisektor – laevasõit sisevetel

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevasõiduga (vt rahvusvahelisi merepunkrivarusid). Jaotamine siseriiklikuks ja rahvusvaheliseks laevasõiduks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal.

Transpordisektor – maanteetransport

Maanteesõidukite kasutatud kogused.

Kaasa arvatud põllumajandusmasinates maanteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid.

Välja arvatud paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor”), traktorites tarbitud kütus mujal kui maanteedel (vaata „Põllumajandus”), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata”), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitustööplatsidel mootorites kasutatud energia (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus”).

Transpordisektor – torutransport

Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud energia.

Sealhulgas pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia.

Välja arvatud energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareerida energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (hõlmatud äri ja avalikud teenused all) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareerida jaotuskadudena).

Transpordisektor – rahvusvahelised õhuveod

Rahvusvahelisteks õhuvedudeks kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal.

Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Transpordisektor – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”).

Transpordisektor – siseriiklikud õhuveod

Siseriiklikeks (kaubanduslikeks, era-, põllumajanduslikeks jms) õhuvedudeks tarnitud lennukikütuse kogused.

Sealhulgas kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine siseriiklikeks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal.

Välja arvatud lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”).

Transpordisektor – mujal nimetamata

Transporditegevusteks kasutatud kogused, mis ei ole ühegi rubriigiga hõlmatud.

Sealhulgas lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus.

Käesolev rubriik hõlmab seda, mis tuleb deklareerida.

Muud sektorid

Sektorid, mis ei ole eraldi märgitud või ei kuulu energia, tööstuse või transpordi alla.

Muud sektorid – äri ja avalikud teenused

Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütus.

Muud sektorid – elamumajandus

Deklareerida tuleb kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes”, tarbitud kütused.

Muud sektorid – põllumajandus ja metsandus

Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütus.

Muud sektorid – kalapüük

Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütused. Kalapüük peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud, (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat.

Muud sektorid – mujal nimetamata

Need on muude liigitusüksustega hõlmamata tegevused. See kategooria sisaldab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

3.   MUUD MÕISTED

Järgmiste lühendite tähendused:

| — | TML: tetrametüülplii |
| --- | --- |

—

TML: tetrametüülplii

| — | TEL: tetraetüülplii |
| --- | --- |

—

TEL: tetraetüülplii

| — | SBP: eribensiin |
| --- | --- |

—

SBP: eribensiin

| — | LPG: veeldatud naftagaas |
| --- | --- |

—

LPG: veeldatud naftagaas

| — | MGV: maagaasivedelikud |
| --- | --- |

—

MGV: maagaasivedelikud

| — | LNG: veeldatud maagaas |
| --- | --- |

—

LNG: veeldatud maagaas

| — | CNG: kokkusurutud maagaas. |
| --- | --- |

—

CNG: kokkusurutud maagaas.

---

B LISA

IGA-AASTANE ENERGIASTATISTIKA

Käesolevas lisas kirjeldatakse iga-aastase energiastatistika kogumise ulatust, üksusi, aruandlusperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.   TAHKED FOSSIILSED KÜTUSED JA TÖÖDELDUD GAASID

1.1.   Kasutatavad energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:

| Energiatoode | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | Antratsiit |

Energiatoode

Määratlus

1.

Antratsiit

Kõrge kütteväärtusega kivisüsi, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka elamumajanduses. Tavaliselt sisaldab lenduvat ainet vähem kui 10 % ja on suure süsinikusisaldusega (umbes 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul.

| 2. | Koksisüsi |
| --- | --- |

2.

Koksisüsi

Bituumenkivisüsi, mille kvaliteet võimaldab toota kõrgahjus kasutatavat koksi. Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul.

| 3. | Muu bituumenkivisüsi
  (aurusüsi) |
| --- | --- |

3.

Muu bituumenkivisüsi

(aurusüsi)

Auru tootmiseks kasutatav süsi, mis sisaldab mis tahes bituumensütt, mis ei ole liigitatud koksisöeks ega antratsiidiks. Seda iseloomustab antratsiidist kõrgem lenduva aine osakaal (üle 10 %) ja madalam süsinikusisaldus (alla 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul. Kui bituumenkivisütt kasutatakse koksiahjudes, tuleb see deklareerida koksisöena.

| 4. | Subbituminoosne kivisüsi |
| --- | --- |

4.

Subbituminoosne kivisüsi

Mittepaakuv kivisüsi, mille brutokütteväärtus on 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ja 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) vahel ning mis sisaldab rohkem kui 31 % lenduvat ainet kuiva mineraalainevaba proovi põhjal.

| 5. | Ligniit/pruunsüsi |
| --- | --- |

5.

Ligniit/pruunsüsi

Mittepaakuv süsi, mille brutokütteväärtus on alla 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) ja lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal.

Selles kategoorias tuleb deklareerida toodetud ja vahetult põletatud põlevkivi ja tõrvaliivad. Muudes muundamisprotsessides sisendina kasutatud põlevkivi ja tõrvaliivad tuleb samuti deklareerida selles kategoorias.

Siia kuulub põlevkivist ja tõrvaliivadest muundamisprotsessis tarbitud osa. Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida iga-aastases õlisid käsitlevas küsimustikus.

| 6. | Turvas |
| --- | --- |

6.

Turvas

Taimse päritoluga, kõrge veesisaldusega (kuni 90 % töötlemata kujul), põlev pehme poorne või kokkupressitud ladestus, mida on kerge lõigata ja mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini. Siia ei kuulu muul otstarbel kui energia saamiseks kasutatud turvas.

Selle määratlusega ei piirata direktiivis 2001/77/EÜ esitatud taastuvate energiaallikate määratlust ega 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta.

| 7. | Küttebrikett |
| --- | --- |

7.

Küttebrikett

Kivisöe peenosistest valmistatud komposiitkütus, millele on lisatud sideainet. Toodetud küttebriketi kogus võib seetõttu olla veidi suurem muundamisprotsessis tegelikult tarbitud söekogusest.

| 8. | Koksiahjukoks |
| --- | --- |

8.

Koksiahjukoks

Tahke toode, mis on saadud söe (peamiselt koksisöe) karboniseerimisel kõrgel temperatuuril, selles on vähe niiskust ja lenduvat ainet. Koksi kasutatakse peamiselt raua- ja terasetööstuses energiaallikana ja keemilise mõjurina. See kategooria hõlmab peenkoksi ja valukoksi.

Siia kuulub ka poolkoks (tahke toode, mis on saadud koksi karboniseerimisel madalal temperatuuril). Poolkoksi kasutatakse olmekütusena või muundamisettevõttes endas. Rubriik hõlmab ka ligniidist/pruunsöest valmistatud koksi, peenkoksi ja poolkoksi.

| 9. | Gaasikoks |
| --- | --- |

9.

Gaasikoks

Gaasitehastes majapidamisgaasi tootmiseks kasutatava kivisöe kõrvalsaadus. Gaasikoksi kasutatakse kütteks.

| 10. | Kivisöetõrv |
| --- | --- |

10.

Kivisöetõrv

Bituumenkivisöe kuivutmise saadus. Söetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv). Söetõrva edasisel destilleerimisel saadakse mitmesuguseid orgaanilisi tooteid (näiteks benseen, tolueen, naftaleen), mis tavaliselt tuleb deklareerida naftakeemiatööstuse lähteainena.

| 11. | Pruunsöebriketid |
| --- | --- |

11.

Pruunsöebriketid

Pruunsöebrikett on ligniidist/pruunsöest kõrgsurvel briketiks pressitud komposiitkütus, millele ei ole lisatud sideainet. Siia kuuluvad turbabrikett, kuivatatud ligniidi peenosakesed ja tolm.

| 12. | Gaasitehasegaas |
| --- | --- |

12.

Gaasitehasegaas

Hõlmab kõiki gaasiliike, mis on toodetud riiklikes või eraettevõtetes, mille peamiseks tegevusalaks on gaasi tootmine, transport ja jaotamine. Siia kuuluvad gaasid, mille tootmiseks on kasutatud karboniseerimist (sealhulgas koksiahjudes toodetud gaas ja gaasitehastesse edastatud gaas), täielikku gaasistamist koos naftatoodetega rikastamisega või ilma selleta (veeldatud naftagaas, masuut jms), reformimist ning gaaside ja/või õhu lihtsat segamist, ja mis deklareeritakse real „Teistest allikatest”. Muundamissektoris tuleb deklareerida gaasitehasegaasi kogused, mis on edastatud maagaasivõrgustiku kaudu jaotatava ja tarbitava maagaasi segamiseks.

Muude söegaaside tootmine (st koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja hapnikukonverterigaas) tuleb deklareerida neid gaase käsitlevates tulpades, mitte gaasitehaste gaasitoodanguna. Gaasitehastesse edastatud söegaasid tuleb deklareerida (oma tulbas) muundamissektori gaasitehaste real. Gaasitehasegaasi koguhulk, mis on saadud gaasitehastesse edastatud söegaasidest, tuleb deklareerida gaasitehaste gaasitoodangu real.

| 13. | Koksiahjugaas |
| --- | --- |

13.

Koksiahjugaas

On saadud kõrvalsaadusena koksiahjukoksi tootmisel raua- ja terasetootmise jaoks.

| 14. | Kõrgahjugaas |
| --- | --- |

14.

Kõrgahjugaas

Saadakse raua- ja terasetööstuses koksi põletamisel kõrgahjus. See kogutakse ja kasutatakse siis kütusena rajatises endas ja muudes terasetööstuse tööprotsessides või vastavate põletusseadmetega elektrijaamades. Kütusekogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal.

| 15. | Hapnikkonverterigaas |
| --- | --- |

15.

Hapnikkonverterigaas

Terase hapnikkonverteris tootmise kõrvalsaadus, kogutakse ahjust väljastamisel. Gaasi tuntakse ka konverterigaasina, LD-gaasina või BOS-gaasina.

| 16. | Kivisüsi |
| --- | --- |

16.

Kivisüsi

Mõiste „kivisüsi” viitab söe brutokütteväärtusele, mis on suurem kui 23 856 kJ/kg (5 700 kcal/kg) niiske tuhavaba proovi puhul ning selle keskmine juhuslik vitriniidipeegeldus on vähemalt 0,6. Kivisüsi hõlmab kokku energiatooteid 1–3 (antratsiit, koksisüsi ja muu bituumenkivisüsi).

1.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta järgmised andmekogumid.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.2.1.   Tarne- ja muundamissektorid

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 1.1. | sellest: allmaakaevanduses
  Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

sellest: allmaakaevanduses

Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes.

| 1.2. | sellest: maapinnal
  Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes. |
| --- | --- |

1.2.

sellest: maapinnal

Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes.

| 2. | Muudest allikatest
  Koosneb kahest osast:






  — | kogutud lobri, vahetooted ja muud halvakvaliteedilisest söest tooted, mida ei saa liigitada söe liigi järgi. Siia kuulub jäätmehunnikutest ja jäätmemahutitest kogutud süsi; |
| --- | --- | --- |

2.

Muudest allikatest

Koosneb kahest osast:

—

kogutud lobri, vahetooted ja muud halvakvaliteedilisest söest tooted, mida ei saa liigitada söe liigi järgi. Siia kuulub jäätmehunnikutest ja jäätmemahutitest kogutud süsi;

| — | kütusetarned, mille tootmine on hõlmatud mõne muu kütuseenergiabilansiga, kuid mille tarbimine toimub söe energiabilansi raames. |
| --- | --- |

—

kütusetarned, mille tootmine on hõlmatud mõne muu kütuseenergiabilansiga, kuid mille tarbimine toimub söe energiabilansi raames.

| 2.1. | sellest: naftatoodetest
  Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.
  Näiteks naftakoksi lisamine koksisöele koksiahjus. |
| --- | --- |

2.1.

sellest: naftatoodetest

Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.

Näiteks naftakoksi lisamine koksisöele koksiahjus.

| 2.2. | sellest: maagaasist
  Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.
  Näiteks maagaasi lisamine gaasitehasegaasile vahetul lõpptarbimisel. |
| --- | --- |

2.2.

sellest: maagaasist

Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.

Näiteks maagaasi lisamine gaasitehasegaasile vahetul lõpptarbimisel.

| 2.3. | sellest: taastuvatest energiaallikatest
  Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.
  Näiteks tööstusjäätmed sideainena küttebriketi tootmisel. |
| --- | --- |

2.3.

sellest: taastuvatest energiaallikatest

Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi/pruunsöe ega turba suhtes.

Näiteks tööstusjäätmed sideainena küttebriketi tootmisel.

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 4. | Eksport |
| --- | --- |

4.

Eksport

| 5. | Rahvusvahelised merepunkrivarud |
| --- | --- |

5.

Rahvusvahelised merepunkrivarud

| 6. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

6.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 7. | Kogutarbimine |
| --- | --- |

7.

Kogutarbimine

| 8. | Statistilised erinevused |
| --- | --- |

8.

Statistilised erinevused

| 9. | Muundamissektor kokku
  Kütusekogused, mida on kasutatud energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks süsi elektri saamiseks, koksiahjugaas elektrienergia saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks koksisüsi koksi saamiseks). |
| --- | --- |

9.

Muundamissektor kokku

Kütusekogused, mida on kasutatud energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks süsi elektri saamiseks, koksiahjugaas elektrienergia saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks koksisüsi koksi saamiseks).

| 9.1. | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

9.1.

sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

| 9.2. | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

9.2.

sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 9.3. | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

9.3.

sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

| 9.4. | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

9.4.

sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

| 9.5. | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

9.5.

sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 9.6. | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

9.6.

sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

| 9.7. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

9.7.

sellest: küttebriketitehased

| 9.8. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

9.8.

sellest: koksiahjud

| 9.9. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

9.9.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 9.10. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

9.10.

sellest: gaasitehased

| 9.11. | sellest: kõrgahjud
  Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahju koksi kogused. Muundamissektoris ei deklareerita kõrgahjude kütteks ja käitamiseks kasutatava kütuse koguseid (näiteks kõrgahjugaas), need kogused deklareeritakse tarbimisena energiasektoris. |
| --- | --- |

9.11.

sellest: kõrgahjud

Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahju koksi kogused. Muundamissektoris ei deklareerita kõrgahjude kütteks ja käitamiseks kasutatava kütuse koguseid (näiteks kõrgahjugaas), need kogused deklareeritakse tarbimisena energiasektoris.

| 9.12. | sellest: söe veeldamine
  Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt. |
| --- | --- |

9.12.

sellest: söe veeldamine

Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt.

| 9.13. | sellest: segatud maagaasi jaoks
  Maagaasiga segatud söegaaside kogused. |
| --- | --- |

9.13.

sellest: segatud maagaasi jaoks

Maagaasiga segatud söegaaside kogused.

| 9.14. | sellest: mujal nimetamata – muundamine |
| --- | --- |

9.14.

sellest: mujal nimetamata – muundamine

1.2.2.   Energiasektor

| 1. | Kogu energiasektor |
| --- | --- |

1.

Kogu energiasektor

| 1.1. | sellest: elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad |
| --- | --- |

1.1.

sellest: elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad

| 1.2. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.2.

sellest: söekaevandused

| 1.3. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.3.

sellest: küttebriketitehased

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.6. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: gaasitehased

| 1.7. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.7.

sellest: kõrgahjud

| 1.8. | sellest: naftarafineerimistehased: |
| --- | --- |

1.8.

sellest: naftarafineerimistehased:

| 1.9. | sellest: söe veeldamine |
| --- | --- |

1.9.

sellest: söe veeldamine

| 1.10. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.10.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Jaotuskaod
  Transpordil ja jaotamisel ning toodetud gaasi põletamisel tekkinud kaod. |
| --- | --- |

2.

Jaotuskaod

Transpordil ja jaotamisel ning toodetud gaasi põletamisel tekkinud kaod.

| 3. | Lõpptarbimine kokku |
| --- | --- |

3.

Lõpptarbimine kokku

| 4. | Kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks |
| --- | --- |

4.

Kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks

| 4.1. | sellest: tööstus-, muundamis- ja energiasektor
  Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides tööstus-, muundamis- ja energiasektori allsektorites, näiteks söe kasutamine metanooli või ammoniaagi valmistamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

sellest: tööstus-, muundamis- ja energiasektor

Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides tööstus-, muundamis- ja energiasektori allsektorites, näiteks söe kasutamine metanooli või ammoniaagi valmistamiseks.

| 4.1.1. | Alates 4.1, sellest: naftakeemiasektoris
  Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks, näiteks söe kasutamine lähteainena väetiste ning muude naftakeemiatoodete tootmisel. |
| --- | --- |

4.1.1.

Alates 4.1, sellest: naftakeemiasektoris

Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks, näiteks söe kasutamine lähteainena väetiste ning muude naftakeemiatoodete tootmisel.

| 4.2. | Sellest: transpordisektor
  Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides transpordi allsektorites. |
| --- | --- |

4.2.

Sellest: transpordisektor

Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides transpordi allsektorites.

| 4.3. | Sellest: muud sektorid
  Energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine järgmistes kategooriates: „Äri ja avalikud teenused”, „Elamumajandus”, „Põllumajandus” ja „Mujal nimetamata – muu”. |
| --- | --- |

4.3.

Sellest: muud sektorid

Energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine järgmistes kategooriates: „Äri ja avalikud teenused”, „Elamumajandus”, „Põllumajandus” ja „Mujal nimetamata – muu”.

1.2.3.   Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

| 1. | Energia lõpptarbimine |
| --- | --- |

1.

Energia lõpptarbimine

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: laevasõit sisevetel |
| --- | --- |

3.2.

sellest: laevasõit sisevetel

| 3.3. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.3.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

1.2.4.   Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi.

Ei ole kohaldatav turba, gaasikoksi, gaasitehasegaasi, koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ega hapnikukonverterigaasi suhtes.

1.2.5.   Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid

Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning soojusjaamade puhul.

Need oma tarbeks tootjate sisendid tuleb allpool esitatud tabelis loetletud põhitegevuste puhul eraldi välja tuua:

| 1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.2.

sellest: küttebriketitehased

| 1.3. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.3.

sellest: koksiahjud

| 1.4. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.4.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.6.

sellest: kõrgahjud

| 1.7. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.8. | sellest: söe veeldamine |
| --- | --- |

1.8.

sellest: söe veeldamine

| 1.9. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.9.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

1.3.   Kütteväärtused

Punktis 1.1 nimetatud energiatoodete puhul tuleb deklareerida nii bruto- kui netokütteväärtus järgmiste põhiliste andmekogumite puhul.

Ei ole kohaldatav gaasitehasegaasi, koksiahjugaasi, kõrgahjugaasi ega hapnikukonverterigaasi suhtes:

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Kasutatud koksiahjudes |
| --- | --- |

4.

Kasutatud koksiahjudes

| 5. | Kasutatud kõrgahjudes |
| --- | --- |

5.

Kasutatud kõrgahjudes

| 6. | Kasutatud põhitegevusena tootvates elektrijaamades, elektri- ja soojuse koostootmisjaamades ning soojusjaamades |
| --- | --- |

6.

Kasutatud põhitegevusena tootvates elektrijaamades, elektri- ja soojuse koostootmisjaamades ning soojusjaamades

| 7. | Kasutatud tööstuses |
| --- | --- |

7.

Kasutatud tööstuses

| 8. | Kasutatud muul otstarbel |
| --- | --- |

8.

Kasutatud muul otstarbel

1.4.   Tootmine ja varud söekaevandustes

Kohaldatav üksnes kivisöe ja ligniidi/pruunsöe suhtes.

Deklareerida tuleb järgmised kogused:

| 1. | Tootmine allmaakaevanduses |
| --- | --- |

1.

Tootmine allmaakaevanduses

| 2. | Tootmine maapinnal |
| --- | --- |

2.

Tootmine maapinnal

| 3. | Muudest allikatest |
| --- | --- |

3.

Muudest allikatest

| 4. | Varud perioodi lõpus |
| --- | --- |

4.

Varud perioodi lõpus

| 4.1. | sellest: kaevanduste varud |
| --- | --- |

4.1.

sellest: kaevanduste varud

1.5.   Mõõtühikud

| 1. | Energiakogused |
| --- | --- |

1.

Energiakogused

103 tonni

Erand: gaaside puhul (gaasitehasegaas, kõrgahjugaas, hapnikukonverterigaas) mõõdetakse vahetult energiasisaldust ja mõõtühikuks on seetõttu teradžaul – TJ (brutokütteväärtuse põhjal).

| 2. | Kütteväärtused |
| --- | --- |

2.

Kütteväärtused

MJ/tonn

1.6.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

2.   MAAGAAS

2.1.   Hõlmatud energiatooted

Neid andmeid kogutakse maagaasi kohta, mis sisaldab maa-alustes maardlates veeldatud või gaasilises olekus esinevaid gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist.

Hõlmatud on nii „vabad” gaasid, mis pärinevad üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest gaasimaardlatest, kui ka koos toornaftaga toodetud naftakõrvalgaasid ning metaan, mis on kogutud söekaevandustest (kaevandusgaas) või söe vahekihtidest (söe vahekihtide gaas).

Siia ei kuulu biomassi anaeroobse laagerdumise käigus tekkinud gaasid (näiteks olmejäätmetest või reoveest saadud gaas).

2.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

2.2.1.   Tarne- ja muundamissektorid

Järgmiste andmekogumite puhul tuleb deklareeritavad kogused väljendada nii mahu- kui energiaühikutes, deklareerides ka nende bruto- ja netokütteväärtused:

| 1. | Omamaine toodang
  Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.
  Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.
  Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamisel, torujuhtmevõrgustikus ja töötlemistehastes. |
| --- | --- |

1.

Omamaine toodang

Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.

Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.

Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamisel, torujuhtmevõrgustikus ja töötlemistehastes.

| 1.1. | sellest: naftakõrvalgaas
  Toornafta kõrvalsaadusena toodetud maagaas. |
| --- | --- |

1.1.

sellest: naftakõrvalgaas

Toornafta kõrvalsaadusena toodetud maagaas.

| 1.2. | sellest: vaba gaas
  Maagaas, mis pärineb üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest maardlatest. |
| --- | --- |

1.2.

sellest: vaba gaas

Maagaas, mis pärineb üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest maardlatest.

| 1.3. | sellest: kaevandusgaas
  Söekaevandustes ja söe vahekihtidest toodetud metaan, mis transporditakse torujuhtmete kaudu maapinnale ja tarbitakse söekaevandustes või edastatakse torujuhtmete kaudu tarbijatele. |
| --- | --- |

1.3.

sellest: kaevandusgaas

Söekaevandustes ja söe vahekihtidest toodetud metaan, mis transporditakse torujuhtmete kaudu maapinnale ja tarbitakse söekaevandustes või edastatakse torujuhtmete kaudu tarbijatele.

| 2. | Muudest allikatest
  Maagaasiga segatud kütus, mida tarbitakse seguna. |
| --- | --- |

2.

Muudest allikatest

Maagaasiga segatud kütus, mida tarbitakse seguna.

| 2.1. | sellest: naftatoodetest
  Veeldatud naftagaas, mida kasutatakse kvaliteediomaduste, näiteks soojasisalduse, parandamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

sellest: naftatoodetest

Veeldatud naftagaas, mida kasutatakse kvaliteediomaduste, näiteks soojasisalduse, parandamiseks.

| 2.2. | sellest: söest
  tööstuslikult toodetud gaas maagaasiga segamiseks |
| --- | --- |

2.2.

sellest: söest

tööstuslikult toodetud gaas maagaasiga segamiseks

| 2.3. | sellest: taastuvatest energiaallikatest
  biogaas segamiseks maagaasiga |
| --- | --- |

2.3.

sellest: taastuvatest energiaallikatest

biogaas segamiseks maagaasiga

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 4. | Eksport |
| --- | --- |

4.

Eksport

| 5. | Rahvusvahelised merepunkrivarud |
| --- | --- |

5.

Rahvusvahelised merepunkrivarud

| 6. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

6.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 7. | Kogutarbimine |
| --- | --- |

7.

Kogutarbimine

| 8. | Statistilised erinevused
  Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. |
| --- | --- |

8.

Statistilised erinevused

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

| 9. | Varutav gaas: varud avamisel ja sulgemisel
  Mis tahes sisend-väljundtsükli kestel tarnimiseks kättesaadavad gaasikogused. See viitab erihoidlatesse kogutavale maagaasile (tühjendatud gaasi ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidlatele. Välja jäetakse puhvergaas.
  Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. |
| --- | --- |

9.

Varutav gaas: varud avamisel ja sulgemisel

Mis tahes sisend-väljundtsükli kestel tarnimiseks kättesaadavad gaasikogused. See viitab erihoidlatesse kogutavale maagaasile (tühjendatud gaasi ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidlatele. Välja jäetakse puhvergaas.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

| 10. | Väljalastud gaas
  Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes vabasse õhku lastud gaasi maht.
  Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. |
| --- | --- |

10.

Väljalastud gaas

Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes vabasse õhku lastud gaasi maht.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

| 11. | Ärapõletatud gaas
  Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes ärapõletatud gaasi maht.
  Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata. |
| --- | --- |

11.

Ärapõletatud gaas

Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes ärapõletatud gaasi maht.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

| 12. | Muundamissektor kokku
  Energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks maagaas elektri saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks maagaas metanooliks) kasutatud kogused. |
| --- | --- |

12.

Muundamissektor kokku

Energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks maagaas elektri saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks maagaas metanooliks) kasutatud kogused.

| 12.1. | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

12.1.

sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

| 12.2. | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

12.2.

sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

| 12.3. | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

12.3.

sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 12.4. | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

12.4.

sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 12.5. | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

12.5.

sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

| 12.6. | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

12.6.

sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

| 12.7. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

12.7.

sellest: gaasitehased

| 12.8. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

12.8.

sellest: koksiahjud

| 12.9. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

12.9.

sellest: kõrgahjud

| 12.10. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks
  Vedelikeks muundamise lähteainena kasutatud maagaasi kogused, näiteks metanooli tootmise protsessis metanooliks muundatava kütuse kogused. |
| --- | --- |

12.10.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

Vedelikeks muundamise lähteainena kasutatud maagaasi kogused, näiteks metanooli tootmise protsessis metanooliks muundatava kütuse kogused.

| 12.11. | sellest: mujal nimetamata – muundamine |
| --- | --- |

12.11.

sellest: mujal nimetamata – muundamine

2.2.2.   Energiasektor

| 1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: naftarafineerimistehaste sisend |
| --- | --- |

1.3.

sellest: naftarafineerimistehaste sisend

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.5.

sellest: kõrgahjud

| 1.6. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: gaasitehased

| 1.7. | sellest: elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad |
| --- | --- |

1.7.

sellest: elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad

| 1.8. | sellest: veeldamine (veeldatud maagaas) või gaasistamine |
| --- | --- |

1.8.

sellest: veeldamine (veeldatud maagaas) või gaasistamine

| 1.9. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks |
| --- | --- |

1.9.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

| 1.10. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.10.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Kaod jaotamisel ja transpordil |
| --- | --- |

2.

Kaod jaotamisel ja transpordil

2.2.3.   Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

Maagaasi tarbimine tuleb deklareerida nii energiana kasutamise kui ka (kui see on kohaldatav) energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamise osas eraldi kõikide järgmiste andmekogumite puhul:

| 1. | Lõpptarbimine kokku
  Selles rubriigis deklareeritakse eraldi energia lõpptarbimine ja energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine. |
| --- | --- |

1.

Lõpptarbimine kokku

Selles rubriigis deklareeritakse eraldi energia lõpptarbimine ja energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine.

| 2. | Transpordisektor |
| --- | --- |

2.

Transpordisektor

| 2.1. | sellest: maanteetransport
  Hõlmab nii rõhu all olevat maagaasi kui biogaasi. |
| --- | --- |

2.1.

sellest: maanteetransport

Hõlmab nii rõhu all olevat maagaasi kui biogaasi.

| 2.1.1. | sellest: biogaasi osa maanteetranspordis |
| --- | --- |

2.1.1.

sellest: biogaasi osa maanteetranspordis

| 2.2. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

2.2.

sellest: torutransport

| 2.3. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 3. | Tööstussektor |
| --- | --- |

3.

Tööstussektor

| 3.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raud ja teras

| 3.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

3.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 3.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

3.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 3.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

3.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 3.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

3.5.

sellest: transpordivahendid

| 3.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

3.6.

sellest: masinad

| 3.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

3.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 3.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

3.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 3.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

3.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 3.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

3.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 3.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

3.11.

sellest: ehitus

| 3.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

3.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 3.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

3.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

2.2.4.   Import ja eksport

Deklareerida tuleb nii kogu maagaasikogus kui ka veeldatud maagaasi osa selles iga päritoluriigi kohta impordi puhul ja sihtriigi kohta ekspordi puhul.

2.2.5.   Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid

Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi oma tarbeks tootvate elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning soojusjaamade puhul.

Sisendeid kohaldatakse järgmiste rajatiste või tegevuste puhul:

| 1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: naftarafineerimistehaste sisendid |
| --- | --- |

1.3.

sellest: naftarafineerimistehaste sisendid

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.6.

sellest: kõrgahjud

| 1.7. | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased

| 1.8. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks |
| --- | --- |

1.8.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

| 1.9. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.9.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: torutransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

2.2.6.   Gaasihoidlate mahutavus

| 1. | Nimi
  Gaasihoidla paiknemiskoha nimi. |
| --- | --- |

1.

Nimi

Gaasihoidla paiknemiskoha nimi.

| 2. | Liik
  Hoidla liik, näiteks tühjendatud gaasimaardla, soolakaevandus jne. |
| --- | --- |

2.

Liik

Hoidla liik, näiteks tühjendatud gaasimaardla, soolakaevandus jne.

| 3. | Tegelik mahutavus
  Gaasihoidla kogumahutavus, millest on lahutatud puhvergaas. Puhvergaas on gaas, mille kogumaht on pidevalt vajalik maa-aluses hoidlas küllaldase rõhu hoidmiseks ning tarnimiskiiruse tagamiseks väljastustsükli jooksul. |
| --- | --- |

3.

Tegelik mahutavus

Gaasihoidla kogumahutavus, millest on lahutatud puhvergaas. Puhvergaas on gaas, mille kogumaht on pidevalt vajalik maa-aluses hoidlas küllaldase rõhu hoidmiseks ning tarnimiskiiruse tagamiseks väljastustsükli jooksul.

| 4. | Tippvõimsus
  Maksimaalselt võimalik ööpäevas väljastatav gaasikogus. |
| --- | --- |

4.

Tippvõimsus

Maksimaalselt võimalik ööpäevas väljastatav gaasikogus.

2.3.   Mõõtühikud

| 1. | Energiakogused |
| --- | --- |

1.

Energiakogused

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse maagaasi kogused energiasisaldusena teradžaulides, st TJ-des brutokütteväärtuse põhjal.

Kui nõutakse füüsilisi koguseid, on mõõtühikuks 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 oC; 101,325 kPa).

| 2. | Kütteväärtused |
| --- | --- |

2.

Kütteväärtused

KJ/m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 oC; 101,325 kPa).

| 3. | Hoidla tegelik mahutavus |
| --- | --- |

3.

Hoidla tegelik mahutavus

106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 oC; 101,325 kPa).

| 4. | Tippvõimsus |
| --- | --- |

4.

Tippvõimsus

106 m3/päevas võrdlusgaasi tingimustel (15 oC; 101,325 kPa).

2.4.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

3.   ELEKTER JA SOOJUS

3.1.   Hõlmatud energiatooted

See peatükk hõlmab soojust ja elektrit.

3.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas peatükis puudub. 1., 2., 4. ja 5. peatükis osutatud määratlusi ja ühikuid kohaldatakse energiatoodete suhtes, mis kuuluvad tahkete kütuste ja tööstuslikult toodetud gaaside, maagaasi, nafta ja naftatoodete, taastuvate energiaallikate ning jäätmetest toodetud energia hulka.

3.2.1.   Tarne- ja muundamissektorid

Elektri ja soojuse andmekogumite suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis järgmisi erimääratlusi.

| — | Elektri kogutoodang: kõikide kõnealuste generaatoragregaatide elektrienergiatoodang kokku (sealhulgas pumpelektrijaamad), mõõdetud peageneraatorite väljundklemmidel. |
| --- | --- |

—

Elektri kogutoodang: kõikide kõnealuste generaatoragregaatide elektrienergiatoodang kokku (sealhulgas pumpelektrijaamad), mõõdetud peageneraatorite väljundklemmidel.

| — | Soojusenergia kogutoodang: seadmestiku abil toodetud kogusoojus, sealhulgas rajatiste kuuma vedelikku kasutavates abiseadmetes kasutatud soojus (ruumide küte, vedelkütuse soojendamine jms) ja kaod seadmestiku/võrgu soojusvahetuses, samuti keemilise protsessi käigus saadud soojus, mida kasutatakse ühe primaarenergia vormina. |
| --- | --- |

—

Soojusenergia kogutoodang: seadmestiku abil toodetud kogusoojus, sealhulgas rajatiste kuuma vedelikku kasutavates abiseadmetes kasutatud soojus (ruumide küte, vedelkütuse soojendamine jms) ja kaod seadmestiku/võrgu soojusvahetuses, samuti keemilise protsessi käigus saadud soojus, mida kasutatakse ühe primaarenergia vormina.

| — | Elektrienergia netotoodang: elektri kogutoodangust on maha arvatud generaatori abiseadmete poolt tarvitatud energia ja kaod peageneraatori transformaatorites. |
| --- | --- |

—

Elektrienergia netotoodang: elektri kogutoodangust on maha arvatud generaatori abiseadmete poolt tarvitatud energia ja kaod peageneraatori transformaatorites.

| — | Soojusenergia netotoodang: jaotussüsteemi tarnitud soojus väljamineva ja sissetuleva voo mõõtmise põhjal. |
| --- | --- |

—

Soojusenergia netotoodang: jaotussüsteemi tarnitud soojus väljamineva ja sissetuleva voo mõõtmise põhjal.

Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb deklareerida elektri ja soojuse nii bruto- kui ka netotoodang üksnes elektrijaamade puhul, vajaduse korral eraldi elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning üksnes soojusjaamade puhul järgmiste andmekogumite jaoks:

| 1. | Tootmine kokku |
| --- | --- |

1.

Tootmine kokku

| 1.1. | sellest: tuumaenergia |
| --- | --- |

1.1.

sellest: tuumaenergia

| 1.2. | sellest: hüdroenergia |
| --- | --- |

1.2.

sellest: hüdroenergia

| 1.2.1. | sellest: see osa hüdroenergiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades |
| --- | --- |

1.2.1.

sellest: see osa hüdroenergiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades

| 1.3. | sellest: geotermaalenergia |
| --- | --- |

1.3.

sellest: geotermaalenergia

| 1.4. | sellest: päikeseenergia |
| --- | --- |

1.4.

sellest: päikeseenergia

| 1.5. | sellest: loodete, lainete ja ookeani energia |
| --- | --- |

1.5.

sellest: loodete, lainete ja ookeani energia

| 1.6. | sellest: tuuleenergia |
| --- | --- |

1.6.

sellest: tuuleenergia

| 1.7. | sellest: põlevkütused
  Kütused, mis süttivad ja põlevad, st reageerides hapnikuga tekitavad temperatuuri olulise tõusu, ning mida põletatakse vahetult elektri ja/või soojuse tootmiseks. |
| --- | --- |

1.7.

sellest: põlevkütused

Kütused, mis süttivad ja põlevad, st reageerides hapnikuga tekitavad temperatuuri olulise tõusu, ning mida põletatakse vahetult elektri ja/või soojuse tootmiseks.

| 1.8. | sellest: soojuspumbad
  Soojuspumba soojusväljund üksnes siis, kui soojust müüakse kolmandale isikutele (st juhtudel, kui tootmine toimub muundamissektoris). |
| --- | --- |

1.8.

sellest: soojuspumbad

Soojuspumba soojusväljund üksnes siis, kui soojust müüakse kolmandale isikutele (st juhtudel, kui tootmine toimub muundamissektoris).

| 1.9. | sellest: elektriboilerid
  Elektriboilerites toodetud soojakogused, kui toodang müüakse kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

1.9.

sellest: elektriboilerid

Elektriboilerites toodetud soojakogused, kui toodang müüakse kolmandatele isikutele.

| 1.10. | sellest: keemilistes protsessides eraldunud soojus
  Soojus, mis pärineb energiasisendita keemilistest protsessidest, näiteks keemiline reaktsioon.
  Välja arvatud jäätmetest energiat tarbiva protsessi abil saadud soojus, mis tuleb deklareerida vastavast kütusest toodetud soojusena. |
| --- | --- |

1.10.

sellest: keemilistes protsessides eraldunud soojus

Soojus, mis pärineb energiasisendita keemilistest protsessidest, näiteks keemiline reaktsioon.

Välja arvatud jäätmetest energiat tarbiva protsessi abil saadud soojus, mis tuleb deklareerida vastavast kütusest toodetud soojusena.

| 1.11. | sellest: muud allikad – elekter (täpsustada) |
| --- | --- |

1.11.

sellest: muud allikad – elekter (täpsustada)

Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida kogusummana, esitades andmed vajadusel eraldi elektri- ja soojusenergia kohta. Järgmise tabeli kolme esimese andmekogumi puhul peavad kogused olema välja arvutatud eelmistes tabelites deklareeritud väärtuste alusel ning olema nendega võrreldavad.

| 1. | Brutotoodang kokku |
| --- | --- |

1.

Brutotoodang kokku

| 2. | Ettevõtte omakasutus |
| --- | --- |

2.

Ettevõtte omakasutus

| 3. | Netotoodang kokku |
| --- | --- |

3.

Netotoodang kokku

| 4. | Import
  Vaata ka selgitust punktis 5, mis käsitleb eksporti. |
| --- | --- |

4.

Import

Vaata ka selgitust punktis 5, mis käsitleb eksporti.

| 5. | Eksport
  Elektrikogus loetakse impordituks või ekspordituks, kui see on ületanud riigi poliitilise piiri, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui toimub elektrienergia transiit läbi teatava riigi, tuleb see kogus deklareerida nii impordina kui ekspordina. |
| --- | --- |

5.

Eksport

Elektrikogus loetakse impordituks või ekspordituks, kui see on ületanud riigi poliitilise piiri, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui toimub elektrienergia transiit läbi teatava riigi, tuleb see kogus deklareerida nii impordina kui ekspordina.

| 6. | Kasutatud soojuspumpades |
| --- | --- |

6.

Kasutatud soojuspumpades

| 7. | Kasutatud elektritoitega auruboilerites |
| --- | --- |

7.

Kasutatud elektritoitega auruboilerites

| 8. | Kasutatud pumpelektrijaamades |
| --- | --- |

8.

Kasutatud pumpelektrijaamades

| 9. | Kasutatud elektri tootmiseks |
| --- | --- |

9.

Kasutatud elektri tootmiseks

| 10. | Tarnitud energia
  Elektri puhul: riigi kõikide elektrijaamade elektrienergia netotoodangu summa, millest on lahutatud kogus, mida on samal ajal kasutatud soojuspumpade, elektritoitega auruboilerite, pumpamise jaoks ning millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.
  Soojuse puhul: riigi kõikide soojusenergiat tootvate ettevõtete puhul müügiks ettenähtud netotoodangute summa, millest on lahutatud elektri tootmiseks kasutatud soojus ning millest on lahutatud või millele on liidetud eksport välismaale või import välismaalt. |
| --- | --- |

10.

Tarnitud energia

Elektri puhul: riigi kõikide elektrijaamade elektrienergia netotoodangu summa, millest on lahutatud kogus, mida on samal ajal kasutatud soojuspumpade, elektritoitega auruboilerite, pumpamise jaoks ning millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.

Soojuse puhul: riigi kõikide soojusenergiat tootvate ettevõtete puhul müügiks ettenähtud netotoodangute summa, millest on lahutatud elektri tootmiseks kasutatud soojus ning millest on lahutatud või millele on liidetud eksport välismaale või import välismaalt.

| 11. | Kaod edastamisel ja jaotamisel
  Kõik elektri- ja soojusenergia kaod transpordil ja jaotamisel.
  Elektrienergia puhul kuuluvad siia kaod transformaatorites, mida ei peeta elektrijaamade lahutamatuks osaks. |
| --- | --- |

11.

Kaod edastamisel ja jaotamisel

Kõik elektri- ja soojusenergia kaod transpordil ja jaotamisel.

Elektrienergia puhul kuuluvad siia kaod transformaatorites, mida ei peeta elektrijaamade lahutamatuks osaks.

| 12. | Kogutarbimine (arvestuslik) |
| --- | --- |

12.

Kogutarbimine (arvestuslik)

| 13. | Statistilised erinevused |
| --- | --- |

13.

Statistilised erinevused

| 14. | Kogutarbimine (vaatlustel põhinev) |
| --- | --- |

14.

Kogutarbimine (vaatlustel põhinev)

Toodetud elekter, müüdud soojus ja kasutatud kütusekogused, sealhulgas nende vastav koguenergia (arvutatud netokütteväärtuse põhjal, välja arvatud maagaasi puhul, mille koguenergia arvutatakse brutokütteväärtuse põhjal), mis on saadud allpool loetletud põlevkütustest, tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe ettevõtteliigi puhul tuleb vajaduse korral deklareerida eraldi elektri- ja soojusetootmine (üksnes) elektrit tootvates elektrijaamades, elektri- ja soojuse koostootmisjaamades ning (üksnes) soojust tootvates soojusjaamades.

| 1. | Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: |
| --- | --- |

1.

Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid:

| 1.1. | Antratsiit |
| --- | --- |

1.1.

Antratsiit

| 1.2. | Koksisüsi |
| --- | --- |

1.2.

Koksisüsi

| 1.3. | Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi) |
| --- | --- |

1.3.

Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi)

| 1.4. | Subbituminoosne kivisüsi |
| --- | --- |

1.4.

Subbituminoosne kivisüsi

| 1.5. | Ligniit/pruunsüsi |
| --- | --- |

1.5.

Ligniit/pruunsüsi

| 1.6. | Turvas |
| --- | --- |

1.6.

Turvas

| 1.7. | Küttebrikett |
| --- | --- |

1.7.

Küttebrikett

| 1.8. | Koksiahjukoks |
| --- | --- |

1.8.

Koksiahjukoks

| 1.9. | Gaasikoks |
| --- | --- |

1.9.

Gaasikoks

| 1.10. | Kivisöetõrv |
| --- | --- |

1.10.

Kivisöetõrv

| 1.11. | Pruunsöebriketid |
| --- | --- |

1.11.

Pruunsöebriketid

| 1.12. | Gaasitehasegaas |
| --- | --- |

1.12.

Gaasitehasegaas

| 1.13. | Koksiahjugaas |
| --- | --- |

1.13.

Koksiahjugaas

| 1.14. | Kõrgahjugaas |
| --- | --- |

1.14.

Kõrgahjugaas

| 1.15. | Hapnikukonverterigaas |
| --- | --- |

1.15.

Hapnikukonverterigaas

| 2. | Nafta ja naftasaadused: |
| --- | --- |

2.

Nafta ja naftasaadused:

| 2.1. | Toornafta |
| --- | --- |

2.1.

Toornafta

| 2.2. | Maagaasivedelikud |
| --- | --- |

2.2.

Maagaasivedelikud

| 2.3. | Rafineerimistehase gaas |
| --- | --- |

2.3.

Rafineerimistehase gaas

| 2.4. | Veeldatud naftagaas |
| --- | --- |

2.4.

Veeldatud naftagaas

| 2.5. | Ligroiin |
| --- | --- |

2.5.

Ligroiin

| 2.6. | Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus |
| --- | --- |

2.6.

Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus

| 2.7. | Muu petrooleum |
| --- | --- |

2.7.

Muu petrooleum

| 2.8. | Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat) |
| --- | --- |

2.8.

Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat)

| 2.9. | Raske kütteõli (masuut) |
| --- | --- |

2.9.

Raske kütteõli (masuut)

| 2.10. | Bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon) |
| --- | --- |

2.10.

Bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon)

| 2.11. | Naftakoks |
| --- | --- |

2.11.

Naftakoks

| 2.12. | Muud naftasaadused |
| --- | --- |

2.12.

Muud naftasaadused

| 3. | Maagaas |
| --- | --- |

3.

Maagaas

| 4. | Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ja jäätmetest toodetud energia |
| --- | --- |

4.

Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ja jäätmetest toodetud energia

| 4.1. | Tööstusjäätmed (taastumatud) |
| --- | --- |

4.1.

Tööstusjäätmed (taastumatud)

| 4.2. | Olmejäätmed (taastuvad) |
| --- | --- |

4.2.

Olmejäätmed (taastuvad)

| 4.3. | Olmejäätmed (taastumatud) |
| --- | --- |

4.3.

Olmejäätmed (taastumatud)

| 4.4. | Puit, puidujäätmed ja muud tahked jäätmed |
| --- | --- |

4.4.

Puit, puidujäätmed ja muud tahked jäätmed

| 4.5. | Prügilagaas |
| --- | --- |

4.5.

Prügilagaas

| 4.6. | Reoveesetete gaas |
| --- | --- |

4.6.

Reoveesetete gaas

| 4.7. | Muu biogaas |
| --- | --- |

4.7.

Muu biogaas

| 4.8. | Vedelad biokütused |
| --- | --- |

4.8.

Vedelad biokütused

3.2.2.   Elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris

| 1. | Energiasektor kokku
  Välja arvatud ettevõtete omakasutus, milleks on energia kasutamine pumpelektrijaamades, soojuspumpades ja elektriboilerites. |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

Välja arvatud ettevõtete omakasutus, milleks on energia kasutamine pumpelektrijaamades, soojuspumpades ja elektriboilerites.

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.3.

sellest: küttebriketitehased

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.6. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: gaasitehased

| 1.7. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.7.

sellest: kõrgahjud

| 1.8. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.8.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.9. | sellest: tuumaenergiatööstus |
| --- | --- |

1.9.

sellest: tuumaenergiatööstus

| 1.10. | sellest: söeveeldamistehased |
| --- | --- |

1.10.

sellest: söeveeldamistehased

| 1.11. | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.11.

sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased

| 1.12. | sellest: gaasistamistehased (biogaas) |
| --- | --- |

1.12.

sellest: gaasistamistehased (biogaas)

| 1.13. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks |
| --- | --- |

1.13.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

| 1.14. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.14.

sellest: mujal nimetamata – energia

3.2.3.   Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

| 1. | Tööstussektor |
| --- | --- |

1.

Tööstussektor

| 1.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

1.1.

sellest: raud ja teras

| 1.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

1.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 1.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

1.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 1.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

1.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 1.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

1.5.

sellest: transpordivahendid

| 1.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

1.6.

sellest: masinad

| 1.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

1.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 1.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

1.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 1.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

1.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 1.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

1.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 1.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

1.11.

sellest: ehitus

| 1.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

1.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 1.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

1.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 2. | Transpordisektor |
| --- | --- |

2.

Transpordisektor

| 2.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raudteetransport

| 2.2. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

2.2.

sellest: torutransport

| 2.3. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 3. | Elamumajandussektor |
| --- | --- |

3.

Elamumajandussektor

| 4. | Äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.

Äri ja avalikud teenused

| 5. | Põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

5.

Põllumajandus ja metsandus

| 6. | Kalapüük |
| --- | --- |

6.

Kalapüük

| 7. | Mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

7.

Mujal nimetamata – muu

3.2.4.   Import ja eksport

Elektri ja soojuse tootmiseks kasutatud energia import ja eksport riikide lõikes.

3.2.5.   Elektrienergia netotoodang ja oma tarbeks toodetava soojusenergia netotoodang

Elektrienergia netotoodang ning elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate soojusenergia netotoodang tuleb deklareerida elektri- ja soojuse koostootmisjaamade, eraldi (üksnes) elektrit tootvate elektrijaamade ja (üksnes) soojust tootvate soojusjaamade lõikes järgmiste ettevõtete ja tegevuste puhul:

| 1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.3.

sellest: küttebriketitehased

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.6. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: gaasitehased

| 1.7. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.7.

sellest: kõrgahjud

| 1.8. | sellest: naftarafineerimistehased: |
| --- | --- |

1.8.

sellest: naftarafineerimistehased:

| 1.9. | sellest: söeveeldamistehased |
| --- | --- |

1.9.

sellest: söeveeldamistehased

| 1.10. | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.10.

sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased

| 1.11. | sellest: gaasistamistehased (biogaas) |
| --- | --- |

1.11.

sellest: gaasistamistehased (biogaas)

| 1.12. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks |
| --- | --- |

1.12.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

| 1.13. | sellest: puusöetehased |
| --- | --- |

1.13.

sellest: puusöetehased

| 1.14. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.14.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Kõik muud sektorid: identne andmekogumite loeteluga jaotises 3.2.3 „Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon”. |
| --- | --- |

2.

Kõik muud sektorid: identne andmekogumite loeteluga jaotises 3.2.3 „Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon”.

3.2.6.   Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid

Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi oma tarbeks tootvate elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning soojusjaamade puhul.

| 1. | Oma tarbeks tootjate tarbitud tahke kütuse ja tööstuslikult toodetud gaasi kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: antratsiit, koksisüsi, muu bituumenkivisüsi, subbituminoosne kivisüsi, ligniit/pruunsüsi, turvas, küttebrikett, koksiahjukoks, gaasikoks, söetõrv, pruunsöe- ja turbabriketid, gaasitehasegaas, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, hapnikukonverterigaas. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:











  1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- | --- |

1.

Oma tarbeks tootjate tarbitud tahke kütuse ja tööstuslikult toodetud gaasi kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: antratsiit, koksisüsi, muu bituumenkivisüsi, subbituminoosne kivisüsi, ligniit/pruunsüsi, turvas, küttebrikett, koksiahjukoks, gaasikoks, söetõrv, pruunsöe- ja turbabriketid, gaasitehasegaas, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, hapnikukonverterigaas. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.2.

sellest: küttebriketitehased

| 1.3. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.3.

sellest: koksiahjud

| 1.4. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.4.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.6.

sellest: kõrgahjud

| 1.7. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.8. | sellest: söe veeldamine |
| --- | --- |

1.8.

sellest: söe veeldamine

| 1.9. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.9.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

| 2. | Oma tarbeks tootjate tarbitud naftatoodete kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: toornafta, maagaasivedelikud, rafineerimistehase gaas, veeldatud naftagaas, ligroiin, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum (destilleeritud kütteõli), masuut, bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon), naftakoks ja muud naftasaadused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:











  1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- | --- |

2.

Oma tarbeks tootjate tarbitud naftatoodete kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: toornafta, maagaasivedelikud, rafineerimistehase gaas, veeldatud naftagaas, ligroiin, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum (destilleeritud kütteõli), masuut, bituumen (sealhulgas bituumeni vesiemulsioon), naftakoks ja muud naftasaadused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.3.

sellest: koksiahjud

| 1.4. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: kõrgahjud

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.6.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: torutransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

| 3. | Oma tarbeks tootjate kasutatud maagaasi kogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:











  1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- | --- |

3.

Oma tarbeks tootjate kasutatud maagaasi kogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: naftarafineerimistehaste sisendid |
| --- | --- |

1.3.

sellest: naftarafineerimistehaste sisendid

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.6.

sellest: kõrgahjud

| 1.7. | sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: veeldamis- (veeldatud maagaasi) ja gaasistamistehased

| 1.8. | sellest: gaas vedelikeks muundamiseks |
| --- | --- |

1.8.

sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

| 1.9. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.9.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: torutransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

| 4. | Oma tarbeks tootjate kasutatud taastuvenergia ja jäätmetest saadud energia kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: geotermaalenergia, päikeseenergia, tööstusjäätmed (taastumatu energia), olmejäätmed (taastuvenergia), olmejäätmed (taastumatu energia), puit / puidujäätmed / muud tahked jäätmed, prügilagaas, reoveesetete gaas, muu biogaas ja vedelad biokütused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:











  1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- | --- |

4.

Oma tarbeks tootjate kasutatud taastuvenergia ja jäätmetest saadud energia kogused tuleb deklareerida järgmiste energiatoodete puhul: geotermaalenergia, päikeseenergia, tööstusjäätmed (taastumatu energia), olmejäätmed (taastuvenergia), olmejäätmed (taastumatu energia), puit / puidujäätmed / muud tahked jäätmed, prügilagaas, reoveesetete gaas, muu biogaas ja vedelad biokütused. Nende sisendkogused tuleb deklareerida järgmistel tegevusaladel tegutsevate ettevõtete puhul:

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.1.

sellest: gaasistamistehased

| 1.2. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.2.

sellest: söekaevandused

| 1.3. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.3.

sellest: küttebriketitehased

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.6. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.7. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: gaasitehased

| 1.8. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.8.

sellest: kõrgahjud

| 1.9. | sellest: puusöetehased |
| --- | --- |

1.9.

sellest: puusöetehased

| 1.10. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.10.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata

3.3.   Liigendatud andmed elektri ja soojuse tootmise kohta

3.3.1.   Maksimaalne elektritootmise netovõimsus ja tippkoormus

Tootmisvõimsus tuleb deklareerida kõnesoleva aruandlusaasta 31. detsembril.

See hõlmab elektri tootmise võimsust nii (üksnes) elektrit tootvates jaamades kui elektri- ja soojuse koostootmisjaamades.

Maksimaalne elektritoodangu netovõimsus on kõikide üksikjaamade maksimaalse netovõimsuse summa tööperioodi vältel. Tööperiood praeguses tähenduses on periood, mille jooksul töö kestab: s.o vähemalt 15 tundi ööpäevas. Maksimaalne netovõimsus on maksimaalne võimalik pidevalt tarnitav aktiivvõimsus võrgu väljundis kõikide jaamade üheaegsel töötamisel. Tippkoormust määratletakse kui võrgu või riigi kõikide võrkude edastatava või nendes neelduva võimsuse suurimat väärtust.

Järgmises tabelis loetletud andmekogumid tuleb deklareerida ainult võrgu jaoks:

| 1. | Kokku |
| --- | --- |

1.

Kokku

| 2. | Tuumaenergia |
| --- | --- |

2.

Tuumaenergia

| 3. | Hüdroenergia |
| --- | --- |

3.

Hüdroenergia

| 3.1. | sellest: pumpelektrijaamad |
| --- | --- |

3.1.

sellest: pumpelektrijaamad

| 4. | Geotermaalenergia |
| --- | --- |

4.

Geotermaalenergia

| 5. | Päikeseenergia |
| --- | --- |

5.

Päikeseenergia

| 6. | Loodete, lainete ja ookeani energia |
| --- | --- |

6.

Loodete, lainete ja ookeani energia

| 7. | Tuuleenergia |
| --- | --- |

7.

Tuuleenergia

| 8. | Põlevkütused |
| --- | --- |

8.

Põlevkütused

| 8.1. | sellest: aur |
| --- | --- |

8.1.

sellest: aur

| 8.2. | sellest: sisepõlemine |
| --- | --- |

8.2.

sellest: sisepõlemine

| 8.3. | sellest: gaasiturbiinid |
| --- | --- |

8.3.

sellest: gaasiturbiinid

| 8.4. | sellest: kombineeritud tsükkel |
| --- | --- |

8.4.

sellest: kombineeritud tsükkel

| 8.5. | sellest: muu
  Deklareerimise korral määratleda täpsemalt. |
| --- | --- |

8.5.

sellest: muu

Deklareerimise korral määratleda täpsemalt.

| 9. | Tippkoormus |
| --- | --- |

9.

Tippkoormus

| 10. | Kättesaadav tootmisvõimsus tippkoormuse ajal |
| --- | --- |

10.

Kättesaadav tootmisvõimsus tippkoormuse ajal

| 11. | Tippkoormuse esinemise kuupäev ja kellaaeg |
| --- | --- |

11.

Tippkoormuse esinemise kuupäev ja kellaaeg

3.3.2.   Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang

Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang tuleb deklareerida nii põhitegevusena tootvate kui ka oma tarbeks tootjate puhul eraldi kõikide alljärgnevas tabelis loetletud ühel või mitmel kütusel töötava tootmisettevõtte liikide puhul. Mitmel kütusel töötava tootmisettevõtte puhul tuleb märkida primaarkütus, samuti alternatiivsed kütused erinevate tootmisettevõtteliikide puhul.

| 1. | Ühe kütusega töötavad tootmisettevõtted: |
| --- | --- |

1.

Ühe kütusega töötavad tootmisettevõtted:

| 1.1. | Köetakse söe või söetoodetega
  Siia kuulub koksiahju-, kõrgahju- ja hapnikukonverterigaasi tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

1.1.

Köetakse söe või söetoodetega

Siia kuulub koksiahju-, kõrgahju- ja hapnikukonverterigaasi tootmisvõimsus.

| 1.2. | Köetakse vedelkütustega
  Siia kuulub rafineerimistehase gaasi tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

1.2.

Köetakse vedelkütustega

Siia kuulub rafineerimistehase gaasi tootmisvõimsus.

| 1.3. | Köetakse maagaasiga
  Siia kuulub gaasitehasegaasi tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

1.3.

Köetakse maagaasiga

Siia kuulub gaasitehasegaasi tootmisvõimsus.

| 1.4. | Köetakse turbaga |
| --- | --- |

1.4.

Köetakse turbaga

| 1.5. | Köetakse põlevate taastuvkütustega ja jäätmetega |
| --- | --- |

1.5.

Köetakse põlevate taastuvkütustega ja jäätmetega

| 2. | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke ja vedelkütus |
| --- | --- |

2.

Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke ja vedelkütus

| 3. | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke kütus ja maagaas |
| --- | --- |

3.

Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke kütus ja maagaas

| 4. | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, vedelkütus ja maagaas |
| --- | --- |

4.

Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, vedelkütus ja maagaas

| 5. | Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke- ja vedelkütused ning maagaas |
| --- | --- |

5.

Mitme kütusega töötavad tootmisettevõtted, tahke- ja vedelkütused ning maagaas

Mitme kütusega töötavad küttesüsteemid hõlmavad üksnes selliseid seadmeid, milles on võimalik jätkuvalt põletada rohkem kui ühte liiki kütust. Neid tootmisettevõtteid, kus on erinevate kütuste põletamiseks erinevad seadmed, ei saa liigitada asjakohasesse ühe kütusega töötavate tootmisettevõtete kategooriasse.

3.4.   Mõõtühikud

| 1. | Energiakogused |
| --- | --- |

1.

Energiakogused

Elekter: GWh

Soojus: TJ

Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: kohaldatakse käesoleva lisa 1. peatüki mõõtühikuid.

Maagaas: kohaldatakse käesoleva lisa 2. peatüki mõõtühikuid.

Nafta ja naftasaadused: kohaldatakse käesoleva lisa 4. peatüki mõõtühikuid.

Taastuvkütused ja jäätmed: kohaldatakse käesoleva lisa 5. peatüki mõõtühikuid.

| 2. | Tootmisvõimsus |
| --- | --- |

2.

Tootmisvõimsus

Elektrienergia tootmisvõimsus: MWe

Soojusenergia tootmisvõimsus: MWt

3.5.   Erandid ja vabastused

Prantsusmaale on soojust käsitlevate andmekogumite deklareerimise osas tehtud erand. See erand kehtib ainult niikaua, kuni Prantsusmaa on võimeline aruande esitama, ning mitte mingil juhul kauem kui 4 aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

4.   NAFTA JA NAFTASAADUSED

4.1.   Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:

| Energiatoode | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | Toornafta |

Energiatoode

Määratlus

1.

Toornafta

Toornafta on looduslik mineraalõli, mis koosneb süsivesinike ja nendega seotud lisandite (näiteks väävel) segust. Tavalise pinnatemperatuuri ja rõhu juures on toornafta vedelas olekus ning selle füüsikalised omadused (tihedus, viskoossus jne) võivad olla väga erinevad. Käesolev kategooria hõlmab maardla- või puuraugukondensaati, mis on toodetud kaubandusliku toornafta vooga kaasnevast naftakõrvalgaasist või vabast gaasist.

| 2. | Maagaasivedelikud |
| --- | --- |

2.

Maagaasivedelikud

Maagaasivedelikud on vedelad või veeldatud süsivesinikud, mis saadakse maagaasist eraldusrajatistes või gaasitöötlemistehastes. Maagaasivedelikud hõlmavad etaani, propaani, butaani (tavaline ja iso-), (iso-)pentaani või pentaani ja raskemaid süsivesinikke (nimetatakse mõnikord looduslikuks bensiiniks või tehasekondensaadiks).

| 3. | Rafineerimistehaste lähteaine |
| --- | --- |

3.

Rafineerimistehaste lähteaine

Rafineerimistehaste lähteaine on edasiseks töötlemiseks ette nähtud töödeldud õli (näiteks otsedestilleeritud kütteõli või vaakumgaasiõli), kuid mitte segud. Edasisel töötlemisel muundatakse see üheks või mitmeks komponendiks ja/või valmistoodeteks. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstuselt rafineerimistööstusele tagastatavad tooteid (näiteks pürolüüsbensiin, C4 fraktsioonid, gaasiõli ja kütteõli fraktsioonid).

| 4 | Lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid |
| --- | --- |

4

Lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid

Lisandid on muud kui süsivesinikkomponendid, mida tootele lisatakse või tootega segatakse kütuse omaduste muutmiseks (oktaaniarv, tsetaaniarv, omadused madalatel temperatuuridel jne):

| — | sellised orgaanilised hapnikuühendid nagu alkoholid (metanool, etanool), eetrid (sellised nagu MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter); |
| --- | --- |

—

sellised orgaanilised hapnikuühendid nagu alkoholid (metanool, etanool), eetrid (sellised nagu MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter);

| — | estrid (näiteks rapsiseemned või dimetüülester jne); |
| --- | --- |

—

estrid (näiteks rapsiseemned või dimetüülester jne);

| — | keemilised komponendid (sellised nagu TML, TEL ja pesuained). |
| --- | --- |

—

keemilised komponendid (sellised nagu TML, TEL ja pesuained).

Märkus: selles kategoorias deklareeritavate lisandite / orgaaniliste hapnikuühendite kogused (alkoholid, eetrid, estrid ja muud keemilised ühendid) peavad olema seostatud kogustega, mis on ette nähtud segamiseks kütustega või kasutamiseks kütustena.

| 4.1. | sellest: biokütused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: biokütused

Biobensiin ja biodiislikütused: kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi.

Selles rühmas deklareeritud vedela biokütuse kogused on seotud biokütusega, mitte nende vedelike kogumassiga, millega biokütused on segatud.

Ei hõlma kauplemist biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütustega (st puhtad); need kütusekogused tuleb deklareerida 5. peatüki kohaselt. Biokütused, mida kauplemisel käsitatakse transpordikütuste hulka kuuluvatena, tuleb deklareerida asjakohase toote juures, näidates ära biokütuse osakaalu.

| 5. | Muud süsivesinikud |
| --- | --- |

5.

Muud süsivesinikud

Tõrvaliivast saadud sünteetiline toorõli, kivisöeõli jms, söe veestamisel saadud vedelikud (vt 1. peatükk), maagaasist bensiini valmistamisel tekkinud vedelikud (vt 2. peatükk), vesinik ja emulgeeritud õlid (nt bituumeni vesi-emulsioon).

Ei hõlma põlevkivi tootmist, millele kohaldatakse 1. peatükki.

Põlevkivi tootmine (sekundaartoode) tuleb deklareerida rubriigi „Muud vesinikkarbonaadid” jaotises „Muud süsivesinike kategooriad”.

| 6. | Rafineerimistehase gaas (veeldamata) |
| --- | --- |

6.

Rafineerimistehase gaas (veeldamata)

Rafineerimistehase gaas sisaldab mittekondenseeruvate gaaside segu, mis koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja olefiinist, mis on saadud toornafta destilleerimisel või naftatoodete töötlemisel (näiteks krakkimine) rafineerimistehastes. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstusest tagastatavad gaasid.

| 7. | Etaan |
| --- | --- |

7.

Etaan

Looduslikult gaasilises olekus, koosneb hargnemata ahelaga süsivesinikest (C2H6), eraldatakse maagaasist ja rafineerimistehase gaasivoolust.

| 8. | Veeldatud naftagaas |
| --- | --- |

8.

Veeldatud naftagaas

Veeldatud naftagaas on kerge parafiinne süsivesinik, mis on saadud rafineerimisprotsessis, toornafta stabiliseerimisel ja maagaasi töötlemise tehastes. Koosneb põhiliselt propaanist (C3H8) ja butaanist (C4Hl0) või nende kahe segust. Võib ka sisaldada propüleeni, butüleeni, isopropüleeni ja isobutüleeni. Veeldatud naftagaas on tavaliselt surve all veeldatud transportimise ja ladustamise jaoks.

| 9. | Ligroiin |
| --- | --- |

9.

Ligroiin

Ligroiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil.

Ligroiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 oC – 210 oC või osas sellest vahemikust.

| 10. | Mootoribensiin |
| --- | --- |

10.

Mootoribensiin

Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 oC – 215 oC. Seda kasutatakse mandril kasutatavates sädesüütega sisepõlemismootorites. Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid, oktaaniarvu tõstjaid, sealhulgas selliseid pliiühendeid, nagu tetraetüül- või tetrametüülpliid.

Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina.

| 10.1. | sellest: biobensiin |
| --- | --- |

10.1.

sellest: biobensiin

Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi.

| 11. | Lennukibensiin |
| --- | --- |

11.

Lennukibensiin

Mootoribensiin spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele, mootorile sobiva oktaaniarv, külmumispunkt -60 oC ja destilleerimispiirid tavaliselt 30 oC ja 180 oC.

| 12. | Bensiini tüüpi reaktiivkütus (ligroiini tüüpi reaktiivkütus või JP4) |
| --- | --- |

12.

Bensiini tüüpi reaktiivkütus (ligroiini tüüpi reaktiivkütus või JP4)

Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destillatsioonipiirid on 100 oC ja 250 oC. Arvutatakse petrooleumi ja bensiini või tööstusliku bensiini sellisel segamisel, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25 % massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa.

| 13. | Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus |
| --- | --- |

13.

Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus

Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat. Tal on petrooleumiga samasugused destillatsioonipiirid: 150 oC ja 300 oC (tavaliselt mitte üle 250 oC) ja samasugune leekpunkt. Lisaks on tal eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on määranud Rahvusvahelise Õhutranspordi Assotsiatsioon (IATA).

Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid.

| 14. | Muu petrooleum |
| --- | --- |

14.

Muu petrooleum

Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordisektorit. Destilleeritakse temperatuurivahemikus 150 oC – 300 oC.

| 15. | Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat) |
| --- | --- |

15.

Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat)

Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 oC – 380 oC. Siia kuuluvad segatavad komponendid. Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike:

| 15.1. | sellest: transpordivahendites kasutatav diislikütus |
| --- | --- |

15.1.

sellest: transpordivahendites kasutatav diislikütus

Diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod jms) kasutatav diisliõli, tavaliselt madala väävlisisaldusega.

| 15.1.1. | alates 15.1, sellest: biodiislikütus |
| --- | --- |

15.1.1.

alates 15.1, sellest: biodiislikütus

Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvad energiaallikad ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi.

| 15.2. | sellest: kütteõli ja muu gaasiõli |
| --- | --- |

15.2.

sellest: kütteõli ja muu gaasiõli

Tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimispiirid on 380 oC ja 540 oC ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses.

| 16. | Raske kütteõli |
| --- | --- |

16.

Raske kütteõli

Kõik rasked kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel). Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 oC. Leekpunkt on alati üle 50 oC ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l.

| 16.1. | sellest: madal väävlisisaldus |
| --- | --- |

16.1.

sellest: madal väävlisisaldus

Raske kütteõli väävlisisaldusega alla 1 %.

| 16.2. | sellest: kõrge väävlisisaldus |
| --- | --- |

16.2.

sellest: kõrge väävlisisaldus

Raske kütteõli väävlisisaldusega 1 % või rohkem.

| 17. | Lakibensiin ja tööstusbensiin |
| --- | --- |

17.

Lakibensiin ja tööstusbensiin

Rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad ligroiini/petrooleumi omadega. On jaotatud järgmiselt:

| — | tööstusbensiin: kerged õlid, destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 oC – 200 oC. On seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust. Sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 oC). |
| --- | --- |

—

tööstusbensiin: kerged õlid, destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 oC – 200 oC. On seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust. Sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 oC).

| — | Lakibensiin: tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 oC. Lakibensiini destilleerimispiirid on 135 oC – 200 oC. |
| --- | --- |

—

Lakibensiin: tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 oC. Lakibensiini destilleerimispiirid on 135 oC – 200 oC.

| 18. | Määrdeained |
| --- | --- |

18.

Määrdeained

Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamisel laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks.

Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides.

| 19. | Bituumen |
| --- | --- |

19.

Bituumen

Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel. Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina.

Sisaldab vedelikfaasis ja pehmendatud bituumenit.

| 20. | Parafiinivahad |
| --- | --- |

20.

Parafiinivahad

Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud. Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid. Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev. Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 oC.

| 21. | Naftakoks |
| --- | --- |

21.

Naftakoks

Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine. Ta koosneb põhiliselt süsinikust (90–95 %) ja on madala tuhasisaldusega. Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks. Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks.

Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena.

| 22. | Muud tooted |
| --- | --- |

22.

Muud tooted

Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel.

Siia kuuluvad aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks rafineerimistehastes toodetud propüleen).

4.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

4.2.1.   Tarne- ja muundamissektorid

Alljärgnevat tabelit kohaldatakse üksnes toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite, biokütuste ja muude süsivesinike suhtes:

| 1. | Omamaine toodang
  Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete ja biokütuste suhtes. |
| --- | --- |

1.

Omamaine toodang

Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete ja biokütuste suhtes.

| 2. | Muudest allikatest
  Lisandid, biokütused ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud teistes kütusebilanssides.
  Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

2.

Muudest allikatest

Lisandid, biokütused ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud teistes kütusebilanssides.

Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 2.1. | sellest: kivisöest
  Siia kuuluvad söeveeldamistehastes toodetavad vedelikud, koksiahjudes toodetud vedelikud. |
| --- | --- |

2.1.

sellest: kivisöest

Siia kuuluvad söeveeldamistehastes toodetavad vedelikud, koksiahjudes toodetud vedelikud.

| 2.2. | sellest: maagaasist
  Sünteetilise bensiini tootmisel võib lähteaineks olla maagaas. Metanooli tootmiseks vajalik gaasi kogus deklareeritakse 2. peatüki kohaselt, metanooli saagis aga deklareeritakse siin. |
| --- | --- |

2.2.

sellest: maagaasist

Sünteetilise bensiini tootmisel võib lähteaineks olla maagaas. Metanooli tootmiseks vajalik gaasi kogus deklareeritakse 2. peatüki kohaselt, metanooli saagis aga deklareeritakse siin.

| 2.3. | sellest: taastuvatest energiaallikatest
  Siia kuuluvad transpordivahendite kütusega segamiseks ettenähtud biokütused.
  Tootmine deklareeritakse 5. peatüki kohaselt, kuid segamiseks ette nähtud kogused deklareeritakse siin. |
| --- | --- |

2.3.

sellest: taastuvatest energiaallikatest

Siia kuuluvad transpordivahendite kütusega segamiseks ettenähtud biokütused.

Tootmine deklareeritakse 5. peatüki kohaselt, kuid segamiseks ette nähtud kogused deklareeritakse siin.

| 3. | Tagasivood naftakeemiasektorist
  Valmis või poolvalmis tooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.
  Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

3.

Tagasivood naftakeemiasektorist

Valmis või poolvalmis tooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.

Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 4. | Edastatud tooted
  Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.
  Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

4.

Edastatud tooted

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 5. | Import ja eksport
  Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik, rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik.
  Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused.

  Märkus: kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta.
  Tolli järelevalve all olevatele aladele töötlemiseks imporditud nafta reeksport peab olema deklareeritud toote ekspordina töötlevast riigist lõppsihtkohta. |
| --- | --- |

5.

Import ja eksport

Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik, rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik.

Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused.

Märkus: kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta.

Tolli järelevalve all olevatele aladele töötlemiseks imporditud nafta reeksport peab olema deklareeritud toote ekspordina töötlevast riigist lõppsihtkohta.

| 6. | Otsekasutus
  Toornafta, maagaasivedelikud, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid (ja nende biokütuste osa) ning muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata.
  Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta. |
| --- | --- |

6.

Otsekasutus

Toornafta, maagaasivedelikud, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid (ja nende biokütuste osa) ning muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata.

Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta.

| 7. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

7.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 8. | Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt
  Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt:
  omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivoog tööstusest + edastatud tooted + import - eksport - otsekasutus + varude muutused |
| --- | --- |

8.

Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt

Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt:

omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivoog tööstusest + edastatud tooted + import - eksport - otsekasutus + varude muutused

| 9. | Statistilised erinevused
  Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus. |
| --- | --- |

9.

Statistilised erinevused

Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus.

| 10. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt
  Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi. |
| --- | --- |

10.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt

Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi.

| 11. | Rafineerimiskaod
  Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessi jooksul aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist. |
| --- | --- |

11.

Rafineerimiskaod

Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessi jooksul aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist.

| 12. | Riigi territooriumil paiknevad avamise ja sulgemise koguvarud
  Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale. |
| --- | --- |

12.

Riigi territooriumil paiknevad avamise ja sulgemise koguvarud

Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale.

| 13. | Netokütteväärtus
  Toodang, import, eksport ja üldine keskmine. |
| --- | --- |

13.

Netokütteväärtus

Toodang, import, eksport ja üldine keskmine.

Järgmist tabelit kohaldatakse üksnes valmis toodete (rafineerimistehase gaas, etaan, veeldatud naftagaas, ligroiin, mootoribensiin, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum, gaasi-ja diisliõli, madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõli, lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad, naftakoks ja muud tooted) suhtes. Toornafta ja maagaasivedelikud, mis põletatakse otse, tuleb märkida valmistoodete tarnimist ja vahetoodete edastamist käsitlevatesse rubriikidesse.

| 1. | Tooraine laekumine
  Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse. |
| --- | --- |

1.

Tooraine laekumine

Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse.

| 2. | Rafineerimistehaste kogutoodang
  Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes
  Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus. |
| --- | --- |

2.

Rafineerimistehaste kogutoodang

Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes

Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus.

| 3. | Taaskasutatavad tooted
  Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Need kogused peavad olema eraldatud naftakeemiatööstuse tagasivoost. |
| --- | --- |

3.

Taaskasutatavad tooted

Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Need kogused peavad olema eraldatud naftakeemiatööstuse tagasivoost.

| 4. | Rafineerimistehaste kütus
  Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.
  Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.
  Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks. |
| --- | --- |

4.

Rafineerimistehaste kütus

Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.

Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.

Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks.

| 4.1. | sellest: kasutatud elektri tootmiseks
  Rafineerimistehaste juures olevates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatud kogused. |
| --- | --- |

4.1.

sellest: kasutatud elektri tootmiseks

Rafineerimistehaste juures olevates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatud kogused.

| 4.2. | sellest: kasutatud elektri ja soojuse koostootmiseks
  Rafineerimistehaste juures olevates elektri- ja soojuse koostootmisjaamades kasutatud kogused. |
| --- | --- |

4.2.

sellest: kasutatud elektri ja soojuse koostootmiseks

Rafineerimistehaste juures olevates elektri- ja soojuse koostootmisjaamades kasutatud kogused.

| 5. | Import ja eksport |
| --- | --- |

5.

Import ja eksport

| 6. | Rahvusvahelised merepunkrivarud |
| --- | --- |

6.

Rahvusvahelised merepunkrivarud

| 7. | Vahetoodete edastamine
  Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.
  Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga. |
| --- | --- |

7.

Vahetoodete edastamine

Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.

Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga.

| 8. | Edastatud tooted
  Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

8.

Edastatud tooted

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

| 9. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

9.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 10. | Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned
  Need arvutatakse järgmiselt:
  Tooraine laekumine + rafineerimistehaste kogutoodang + taaskasutatud tooted - rafineerimistehaste kütus + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine - edastatud tooted + varude muutused |
| --- | --- |

10.

Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned

Need arvutatakse järgmiselt:

Tooraine laekumine + rafineerimistehaste kogutoodang + taaskasutatud tooted - rafineerimistehaste kütus + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine - edastatud tooted + varude muutused

| 11. | Statistilised erinevused
  Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused. |
| --- | --- |

11.

Statistilised erinevused

Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused.

| 12. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned
  Primaarallikatest pärinevate (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.
  See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks kaetuserinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemide määratluste erinevuse tõttu. |
| --- | --- |

12.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned

Primaarallikatest pärinevate (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.

See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks kaetuserinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemide määratluste erinevuse tõttu.

| 12.1. | sellest: kogutarnimine naftakeemiasektorile
  Naftakeemiasektorile tarnitud kütusekogused. |
| --- | --- |

12.1.

sellest: kogutarnimine naftakeemiasektorile

Naftakeemiasektorile tarnitud kütusekogused.

| 12.2. | sellest: energiakasutus naftakeemiasektoris
  Naftakogused, mis on kasutatud kütusena naftakeemiatööstuse tootmisprotsessis, näiteks aurufaasis krakkimiseks. |
| --- | --- |

12.2.

sellest: energiakasutus naftakeemiasektoris

Naftakogused, mis on kasutatud kütusena naftakeemiatööstuse tootmisprotsessis, näiteks aurufaasis krakkimiseks.

| 12.3. | sellest: energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine naftakeemiasektoris
  Naftakogused, mis on kasutatud naftakeemiasektoris etüleemi, propüleeni, buteeni, sünteetilise gaasi, aromaatsete ühendite, butadieeni ja muude süsivesinikepõhiste toorainete tootmiseks näiteks aurufaasis krakkimise, aurufaasis reformimise protsessis ning aromaatseid süsivesinikke tootvates tehastes. Siia ei kuulu kütteks kasutatud naftakogused. |
| --- | --- |

12.3.

sellest: energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine naftakeemiasektoris

Naftakogused, mis on kasutatud naftakeemiasektoris etüleemi, propüleeni, buteeni, sünteetilise gaasi, aromaatsete ühendite, butadieeni ja muude süsivesinikepõhiste toorainete tootmiseks näiteks aurufaasis krakkimise, aurufaasis reformimise protsessis ning aromaatseid süsivesinikke tootvates tehastes. Siia ei kuulu kütteks kasutatud naftakogused.

| 13. | Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse |
| --- | --- |

13.

Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse

| 14. | Varude avamis- ja sulgemistase
  Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale. |
| --- | --- |

14.

Varude avamis- ja sulgemistase

Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas riiklikud, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud, kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Avamis- ja sulgemistase vastab käsitletava aruandeperioodi esimesele ja viimasele päevale.

| 15. | Varude muutumine avalikes ettevõtetes
  Avalike ettevõtete varude muutumine, mis ei ole deklareeritud mujal varude tasemena või varude muutumisena. Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
  Hõlmab vajaduse korral otse põletamiseks kasutatud toornaftat ja maagaasivedelikke. |
| --- | --- |

15.

Varude muutumine avalikes ettevõtetes

Avalike ettevõtete varude muutumine, mis ei ole deklareeritud mujal varude tasemena või varude muutumisena. Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

Hõlmab vajaduse korral otse põletamiseks kasutatud toornaftat ja maagaasivedelikke.

| 16. | Siseriikliku kogutarnimise netokütteväärtus |
| --- | --- |

16.

Siseriikliku kogutarnimise netokütteväärtus

Muundamissektoris kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikidele kütustele, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; siia kuuluvad aga energiaga mitteseotud vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muud, need tuleb deklareerida eraldi):

| 1. | Muundamissektor kokku
  Energia primaarseks ja sekundaarseks muundamiseks kasutatud kütusekogused kokku. |
| --- | --- |

1.

Muundamissektor kokku

Energia primaarseks ja sekundaarseks muundamiseks kasutatud kütusekogused kokku.

| 1.1. | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

1.1.

sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

| 1.2. | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

1.2.

sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

| 1.3. | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

1.3.

sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 1.4. | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

1.4.

sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 1.5. | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

1.5.

sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

| 1.6. | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

1.6.

sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

| 1.7. | sellest: gaasitehased/gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: gaasitehased/gaasistamistehased

| 1.8. | sellest: segatud maagaas |
| --- | --- |

1.8.

sellest: segatud maagaas

| 1.9. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.9.

sellest: koksiahjud

| 1.10. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.10.

sellest: kõrgahjud

| 1.11. | sellest: naftakeemiatööstus |
| --- | --- |

1.11.

sellest: naftakeemiatööstus

| 1.12. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.12.

sellest: küttebriketitehased

| 1.13. | sellest: mujal nimetamata – muundamine |
| --- | --- |

1.13.

sellest: mujal nimetamata – muundamine

4.2.2.   Energiasektor

Energiasektoris kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikidele kütustele, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; siia kuuluvad aga energiaga mitteseotud vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muud, need tuleb deklareerida eraldi):

| 1. | Energiasektor kokku
  Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku. |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku.

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.3.

sellest: koksiahjud

| 1.4. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: kõrgahjud

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: jõujaamad
  Elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad. |
| --- | --- |

1.6.

sellest: jõujaamad

Elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad.

| 1.7. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.7.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Jaotuskaod
  Väljaspool rafineerimistehast, transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.
  Siia kuuluvad torujuhtmetes tekkinud kaod. |
| --- | --- |

2.

Jaotuskaod

Väljaspool rafineerimistehast, transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.

Siia kuuluvad torujuhtmetes tekkinud kaod.

4.2.3.   Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

Energia lõppkasutuse spetsifikatsioonis kohaldatakse järgmisi andmekogumeid kõikide kütuste puhul, välja arvatud rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused ja muud süsivesinikud; hõlmatud on aga mitteenergeetilisteks vajadusteks kasutatud kütused (naftakoks ja muu, deklareerida eraldi):

| 1. | Energia lõpptarbimine |
| --- | --- |

1.

Energia lõpptarbimine

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: rahvusvahelised õhuveod |
| --- | --- |

3.1.

sellest: rahvusvahelised õhuveod

| 3.2. | sellest: siseriiklikud õhuveod |
| --- | --- |

3.2.

sellest: siseriiklikud õhuveod

| 3.3. | sellest: maanteetransport |
| --- | --- |

3.3.

sellest: maanteetransport

| 3.4. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.4.

sellest: raudteetransport

| 3.5. | sellest: laevasõit sisevetel |
| --- | --- |

3.5.

sellest: laevasõit sisevetel

| 3.6. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

3.6.

sellest: torutransport

| 3.7. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.7.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

| 5. | Kasutamine mitteenergeetilisteks vajadusteks kokku
  Erinevates sektorites toorainena kasutatud kogused, mida ei ole tarbitud kütusena ega muundatud teiseks kütuseks. Need kogused on kaasatud allpool loetletud andmekogumitesse. |
| --- | --- |

5.

Kasutamine mitteenergeetilisteks vajadusteks kokku

Erinevates sektorites toorainena kasutatud kogused, mida ei ole tarbitud kütusena ega muundatud teiseks kütuseks. Need kogused on kaasatud allpool loetletud andmekogumitesse.

| 5.1. | sellest: muundamissektor |
| --- | --- |

5.1.

sellest: muundamissektor

| 5.2. | sellest: energiasektor |
| --- | --- |

5.2.

sellest: energiasektor

| 5.3. | sellest: transpordisektor |
| --- | --- |

5.3.

sellest: transpordisektor

| 5.4. | sellest: tööstussektor |
| --- | --- |

5.4.

sellest: tööstussektor

| 5.4.1. | Tööstussektor, sellest keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus) |
| --- | --- |

5.4.1.

Tööstussektor, sellest keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus)

| 5.5. | sellest: muud sektorid |
| --- | --- |

5.5.

sellest: muud sektorid

4.2.4.   Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi. Vaata ka märkusi 5. andmekogumi punktis 4.2.1.

4.2.5.   Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid

Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ja soojusjaamade puhul.

Siia ei kuulu järgmised energiatooted: rafineerimistehaste lähteained, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid, biokütused, muud süsivesinikud, etaan, mootoribensiin, biobensiin, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus (ligroiini tüüpi reaktiivkütus või JP4), lakibensiin ja tööstusbensiin ning määrdeõlid.

Sisendeid kohaldatakse järgmiste ettevõtete või tegevuste puhul:

| 1. | Energiasektor kokku
  Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku. |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku.

| 1.1. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.1.

sellest: söekaevandused

| 1.2. | sellest: nafta ja gaasi ammutamine |
| --- | --- |

1.2.

sellest: nafta ja gaasi ammutamine

| 1.3. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.3.

sellest: koksiahjud

| 1.4. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: kõrgahjud

| 1.5. | sellest: gaasitehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: gaasitehased

| 1.6. | sellest: mujal nimetamata – energia |
| --- | --- |

1.6.

sellest: mujal nimetamata – energia

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: torutransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: torutransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

4.3.   Mõõtühikud

| 1. | Energiakogused |
| --- | --- |

1.

Energiakogused

103 tonni

| 2. | Kütteväärtused |
| --- | --- |

2.

Kütteväärtused

MJ/tonn

4.4.   Erandid ja vabastused

Küpros on vabastatud 4. peatüki (Muud sektorid) punkti 4.2.3 ja 5. peatüki (Energiatarbimine kokku) andmekogumite deklareerimisest; kohaldatakse üksnes koguväärtusi.

Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast on Küprosele tehtud kolmeks aastaks erand 2. peatüki (Tööstus) punktis 4.2.3 ja 3. peatükis (Transport) määratletud andmekogumite deklareerimise osas; erandi kehtivusperioodil kohaldatakse üksnes koguväärtusi.

5.   TAASTUVENERGIA JA JÄÄTMETEST TOODETUD ENERGIA

5.1.   Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:

| Energiatoode | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | Hüdroenergia |

Energiatoode

Määratlus

1.

Hüdroenergia

Vee potentsiaalne ja kineetiline energia, mis on muundatud hüdroelektrijaamades elektrienergiaks. Siia kuuluvad ka pumpelektrijaamad. Hüdroelektrijaamade võimsus tuleb deklareerida järgmistes võimsuseklassides: < 1 MW, 1 kuni 10 MW ja ≥ 10 MW, samuti tuleb deklareerida pumpelektrijaamade võimsus.

| 2. | Geotermaalenergia |
| --- | --- |

2.

Geotermaalenergia

Maakoorest eralduvast soojusest saadud energia, tavaliselt kuuma vee või auru vormis. See energiatootmine põhineb soojussisalduse erinevusel tootmispuuraugust väljatava vedeliku ja lõpptulemusena kasutatava vedeliku vahel. Seda kasutatakse sobivates kohtades:

| — | elektrienergia tootmiseks, kasutades kuiva auru või kõrge soojussisaldusega puuraugusoolvett pärast aurustumist; |
| --- | --- |

—

elektrienergia tootmiseks, kasutades kuiva auru või kõrge soojussisaldusega puuraugusoolvett pärast aurustumist;

| — | otse kaugküttesoojusena, põllumajanduses kasutatava soojusena jms. |
| --- | --- |

—

otse kaugküttesoojusena, põllumajanduses kasutatava soojusena jms.

| 3. | Päikeseenergia |
| --- | --- |

3.

Päikeseenergia

Päikesekiirgus, mida kasutatakse kuuma vee saamiseks ja elektri tootmiseks. Antud juhul toodetakse energiat soojusest, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st esialgne päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod. Siia ei kuulu passiivne päikeseenergia, mida kasutatakse otse elamute või muude ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks.

| 3.1. | sellest: päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia |
| --- | --- |

3.1.

sellest: päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia

Päikesevalguse muundamine elektriks päikesepaneelide abil, mis on valmistatud päikesevalguses elektrit tootvatest pooljuhtmaterjalidest.

| 3.2. | sellest: päikese soojusenergia |
| --- | --- |

3.2.

sellest: päikese soojusenergia

Päikesekiirgusest saadav soojus, siia kuuluvad:

| a) | päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad või |
| --- | --- |

a)

päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad või

| b) | seadmed sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või hooajaliseks vee soojendamiseks ujumisbasseinides (näiteks põhiliselt termosifooni tüüpi lamedad paneelid). |
| --- | --- |

b)

seadmed sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või hooajaliseks vee soojendamiseks ujumisbasseinides (näiteks põhiliselt termosifooni tüüpi lamedad paneelid).

| 4. | Looded, lained ja ookean |
| --- | --- |

4.

Looded, lained ja ookean

Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.

| 5. | Tuul |
| --- | --- |

5.

Tuul

Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks.

| 6. | Tööstusjäätmed (taastumatud) |
| --- | --- |

6.

Tööstusjäätmed (taastumatud)

Deklareerida taastumatud tööstusjäätmed (tahked või vedelad), mis põletatakse otse elektri ja/või soojuse saamiseks. Kasutatud kütusekogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida järgmistes rubriikides: „Tahke biomass”, „Biogaas” ja/või „Vedelad biokütused”.

| 7. | Olmejäätmed: |
| --- | --- |

7.

Olmejäätmed:

Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed, mis põletatakse eriseadmetes; netokütteväärtuse põhjal.

| 7.1. | sellest: taastuvenergia |
| --- | --- |

7.1.

sellest: taastuvenergia

Bioloogilise päritoluga olmejäätmed.

| 7.2. | sellest: taastumatu energia |
| --- | --- |

7.2.

sellest: taastumatu energia

Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed.

| 8. | Tahke biomass: |
| --- | --- |

8.

Tahke biomass:

Hõlmab bioloogilise päritoluga orgaanilisi mittefossiilseid aineid, mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel. Sisaldab:

| 8.1. | sellest: puusüsi |
| --- | --- |

8.1.

sellest: puusüsi

Puidu ja muu taimset päritolu materjali kuivutmisel ja pürolüüsil saadud tahke jääkaine.

| 8.2. | sellest: puit, puidujäätmed, muud tahked jäätmed |
| --- | --- |

8.2.

sellest: puit, puidujäätmed, muud tahked jäätmed

Energia tootmiseks kasvatatud põllukultuurid (pappel, paju jms), tööstusliku tootmise protsessis tekkinud erinevad puitmaterjalid (eeskätt puidu-/paberitööstusest) või metsanduses ja põllumajanduses otse toodetud tooted (küttepuud, puiduhake, puitpelletid, puukoor, saepuru, puitlaastud, tselluloosi- ja puidutööstuse puidujäätmed, nt must leelis jms), samuti sellised jäätmed nagu õled, riisikestad, pähklikoored, kodulindude allapanu, purustatud viinamarjajätted jms. Nende tahkete jäätmete puhul on eelistatud tehnoloogiaks põletamine. Kütusekogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal.

| 9. | Biogaas: |
| --- | --- |

9.

Biogaas:

Gaas, mis koosneb põhiliselt metaanist ja süsinikdioksiidist ning on toodetud biomassi anaeroobse digestiooni abil.

| 9.1. | sellest: prügilagaas |
| --- | --- |

9.1.

sellest: prügilagaas

Prügilajäätmete digestiooni abil saadud biogaas.

| 9.2. | sellest: reoveesetete gaas |
| --- | --- |

9.2.

sellest: reoveesetete gaas

Reoveesetete anaeroobse fermentatsiooni abil toodetud biogaas.

| 9.3. | sellest: muu biogaas |
| --- | --- |

9.3.

sellest: muu biogaas

Biogaas, mis on toodetud anaeroobse fermentatsiooni abil loomade lägast ning tapamajade, õlletehaste ja muude põllumajanduslike toidutööstusettevõtete jäätmetest.

| 10. | Vedelad biokütused |
| --- | --- |

10.

Vedelad biokütused

Selles kategoorias deklareeritud vedela biokütuse kogused tuleb seostada biokütuse kogustega, mitte vedelike kogumassiga, millega biokütused on segatud. Juhul, kui on tegemist vedelate biokütuste impordi ja ekspordiga, deklareeritakse üksnes kauplemine nende kogustega, mis ei ole segatud transpordikütustega (st nende puhtal kujul); kauplemine transpordikütustega segatud biokütustega tuleb deklareerida 4. peatüki naftat käsitlevate andmete rubriigis.

See kehtib järgmiste vedelate biokütuste kohta:

| 10.1. | sellest: biobensiin |
| --- | --- |

10.1.

sellest: biobensiin

See rühm hõlmab bioetanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud etanool), biometanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud metanool), bioETBEt (bioetanooli baasil toodetud etüül-tertsiaal-butüül-eeter; bioETBE mahuprotsent, mis arvestatakse biokütuseks on 47 %) ja bioMETBEt (biometanüüli baasil toodetud metüül-tertsiaal-butüül-eeter: biokütuseks arvestatav mahuprotsent bioMETBEst on 36 %).

| 10.2. | sellest: biodiislikütus |
| --- | --- |

10.2.

sellest: biodiislikütus

See rühm hõlmab biodiislikütuseid (taimsest või loomsest õlist toodetud metüülester, millel on diislikütuse kvaliteediomadused), biometüüleetrit (biomassist toodetud dimetüüleeter), Fischer Tropschi diislikütus (biomassist toodetud Fischer Tropschi diislikütus), külmekstraheerimisel saadud bioõli (õliseemnetest üksnes mehhaanilisel töötlemisel toodetud õli) ja kõik muud vedelad biokütused, mis lisatakse transpordivahendites kasutatavale diislikütusele, segatakse sellega või mida kasutatakse otse transpordivahendite diislikütusena.

| 10.3. | sellest: muud vedelad biokütused |
| --- | --- |

10.3.

sellest: muud vedelad biokütused

Vedelad biokütused, mida kasutatakse vahetult kütusena ja mis ei kuulu biobensiini ega biodiislikütuse hulka.

5.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

5.2.1.   Elektri ja soojuse kogutoodang

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodetest toodetud elektri- ja soojusenergia (välja arvatud puusüsi, kaasa arvatud vedelate biokütuste kogusumma) tuleb võimaluse korral deklareerida eraldi:

| — | põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootjate puhul; |
| --- | --- |

—

põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootjate puhul;

| — | üksnes elektrit tootvate elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning üksnes soojust tootvate soojusjaamade puhul. |
| --- | --- |

—

üksnes elektrit tootvate elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ning üksnes soojust tootvate soojusjaamade puhul.

5.2.2.   Tarne- ja muundamissektorid

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, päikeseelementide abil toodetud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia), mis on kasutatud tarne- ja muundamissektorites, tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

4.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 5. | Kogutarbimine |
| --- | --- |

5.

Kogutarbimine

| 6. | Statistilised erinevused |
| --- | --- |

6.

Statistilised erinevused

| 7. | Muundamissektor kokku
  Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on kasutatud primaarenergia muundamiseks sekundaarenergiaks (näiteks prügilagaasid elektriks) või kasutatud tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks biogaasi kasutamine segatud maagaasi saamiseks). |
| --- | --- |

7.

Muundamissektor kokku

Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on kasutatud primaarenergia muundamiseks sekundaarenergiaks (näiteks prügilagaasid elektriks) või kasutatud tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks biogaasi kasutamine segatud maagaasi saamiseks).

| 7.1. | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

7.1.

sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

| 7.2. | sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

7.2.

sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 7.3. | sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

7.3.

sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

| 7.4. | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

7.4.

sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

| 7.5. | sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad |
| --- | --- |

7.5.

sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja soojuse koostootmisjaamad

| 7.6. | sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad |
| --- | --- |

7.6.

sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

| 7.7. | sellest: küttebriketitehased
  Küttebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. |
| --- | --- |

7.7.

sellest: küttebriketitehased

Küttebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

| 7.8. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
  Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. |
| --- | --- |

7.8.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

| 7.9. | sellest: gaasitehasegaas
  Gaasitehasegaasi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. |
| --- | --- |

7.9.

sellest: gaasitehasegaas

Gaasitehasegaasi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

| 7.10. | sellest: segatud maagaasi jaoks
  Maagaasiga segatud biogaasi kogused. |
| --- | --- |

7.10.

sellest: segatud maagaasi jaoks

Maagaasiga segatud biogaasi kogused.

| 7.11. | sellest: segamiseks mootoribensiiniga ja diislikütusega
  Vedelate biokütuste kogused, mis ei ole tarnitud lõpptarbimiseks, vaid on kasutatud koos muude naftatoodetega, tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt. |
| --- | --- |

7.11.

sellest: segamiseks mootoribensiiniga ja diislikütusega

Vedelate biokütuste kogused, mis ei ole tarnitud lõpptarbimiseks, vaid on kasutatud koos muude naftatoodetega, tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt.

| 7.12. | sellest: puusöetehased
  Puusöe tootmiseks kasutatud puidukogused. |
| --- | --- |

7.12.

sellest: puusöetehased

Puusöe tootmiseks kasutatud puidukogused.

| 7.13. | sellest: mujal nimetamata – muundamine |
| --- | --- |

7.13.

sellest: mujal nimetamata – muundamine

5.2.3.   Energiasektor

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia), mis on kasutatud energiasektoris või lõpptarbimiseks, tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:

| 1. | Energiasektor kokku
  Energiatööstuses muundamistegevuse toetamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed. Näiteks kütteks, valgustuseks, pumpade ja kompressorite käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed.
  Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on muundatud mõneks teiseks energiavormiks, tuleb deklareerida muundamissektoris. |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

Energiatööstuses muundamistegevuse toetamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed. Näiteks kütteks, valgustuseks, pumpade ja kompressorite käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed.

Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on muundatud mõneks teiseks energiavormiks, tuleb deklareerida muundamissektoris.

| 1.1. | sellest: gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.1.

sellest: gaasistamistehased

| 1.2. | sellest: avalikud elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad |
| --- | --- |

1.2.

sellest: avalikud elektrijaamad, elektri- ja soojuse koostootmisjaamad ning soojusjaamad

| 1.3. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.3.

sellest: söekaevandused

| 1.4. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.4.

sellest: küttebriketitehased

| 1.5. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.5.

sellest: koksiahjud

| 1.6. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.7. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.7.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.8. | sellest: gaasitehasegaas |
| --- | --- |

1.8.

sellest: gaasitehasegaas

| 1.9. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.9.

sellest: kõrgahjud

| 1.10. | sellest: puusöetehased |
| --- | --- |

1.10.

sellest: puusöetehased

| 1.11. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

1.11.

sellest: mujal nimetamata

| 2. | Jaotuskaod
  Väljaspool rafineerimistehast transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod. |
| --- | --- |

2.

Jaotuskaod

Väljaspool rafineerimistehast transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.

5.2.4.   Energia lõppkasutus

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia) tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:

| 1. | Energia lõpptarbimine |
| --- | --- |

1.

Energia lõpptarbimine

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: maanteetransport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: maanteetransport

| 3.3. | sellest: laevasõit sisevetel |
| --- | --- |

3.3.

sellest: laevasõit sisevetel

| 3.4. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.4.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

5.2.5.   Rajatiste tehnilised karakteristikud

Aruandlusaasta lõpus tehtava arvestuse jaoks tuleb deklareerida järgmised elektritootmise võimsused:

| 1. | Hüdroenergia
  Võimsus tuleb deklareerida suurusega < 1 MW, 1 kuni 10 MW, ≥ 10 hüdroelektrijaamade ja pumpelektrijaamade osas, samuti kõikide kombineeritud suuruste lõikes. Tootmisettevõtete täpse suuruse deklareerimisel tuleb pumpelektrijaamad välja jätta. |
| --- | --- |

1.

Hüdroenergia

Võimsus tuleb deklareerida suurusega < 1 MW, 1 kuni 10 MW, ≥ 10 hüdroelektrijaamade ja pumpelektrijaamade osas, samuti kõikide kombineeritud suuruste lõikes. Tootmisettevõtete täpse suuruse deklareerimisel tuleb pumpelektrijaamad välja jätta.

| 2. | Geotermaalenergia |
| --- | --- |

2.

Geotermaalenergia

| 3. | Päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia |
| --- | --- |

3.

Päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia

| 4. | Päikese soojusenergia |
| --- | --- |

4.

Päikese soojusenergia

| 5. | Looded, lained ja ookean |
| --- | --- |

5.

Looded, lained ja ookean

| 6. | Tuul |
| --- | --- |

6.

Tuul

| 7. | Tööstusjäätmed (taastumatud) |
| --- | --- |

7.

Tööstusjäätmed (taastumatud)

| 8. | Olmejäätmed |
| --- | --- |

8.

Olmejäätmed

| 9. | Puit, puidujäätmed, muud tahked jäätmed |
| --- | --- |

9.

Puit, puidujäätmed, muud tahked jäätmed

| 10. | Prügilagaas |
| --- | --- |

10.

Prügilagaas

| 11. | Reoveesetete gaas |
| --- | --- |

11.

Reoveesetete gaas

| 12. | Muu biogaas |
| --- | --- |

12.

Muu biogaas

| 13. | Vedelad biokütused |
| --- | --- |

13.

Vedelad biokütused

Deklareerida paigaldatud päikesepaneelide kogupind.

Deklareerida järgmised biokütuse tootmisvõimsused:

| 1. | Vedelad biokütused |
| --- | --- |

1.

Vedelad biokütused

| 1.1. | sellest: biobensiin |
| --- | --- |

1.1.

sellest: biobensiin

| 1.2. | sellest: biodiislikütus |
| --- | --- |

1.2.

sellest: biodiislikütus

| 1.3. | sellest: muud vedelad biokütused |
| --- | --- |

1.3.

sellest: muud vedelad biokütused

5.2.6.   Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid

Elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootjate sisendid tuleb deklareerida eraldi elektrijaamade, elektri- ja soojuse koostootmisjaamade ja soojusjaamade puhul.

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia) tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:

| 1. | Energiasektor kokku |
| --- | --- |

1.

Energiasektor kokku

| 1.1. | sellest: gaasistamistehased |
| --- | --- |

1.1.

sellest: gaasistamistehased

| 1.2. | sellest: söekaevandused |
| --- | --- |

1.2.

sellest: söekaevandused

| 1.3. | sellest: küttebriketitehased |
| --- | --- |

1.3.

sellest: küttebriketitehased

| 1.4. | sellest: koksiahjud |
| --- | --- |

1.4.

sellest: koksiahjud

| 1.5. | sellest: naftarafineerimistehased |
| --- | --- |

1.5.

sellest: naftarafineerimistehased

| 1.6. | sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased |
| --- | --- |

1.6.

sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

| 1.7. | sellest: gaasitehasegaas |
| --- | --- |

1.7.

sellest: gaasitehasegaas

| 1.8. | sellest: kõrgahjud |
| --- | --- |

1.8.

sellest: kõrgahjud

| 1.9. | sellest: puusöetehased |
| --- | --- |

1.9.

sellest: puusöetehased

| 1.10. | sellest: mujal nimetamata |
| --- | --- |

1.10.

sellest: mujal nimetamata

| 2. | Tööstussektor |
| --- | --- |

2.

Tööstussektor

| 2.1. | sellest: raud ja teras |
| --- | --- |

2.1.

sellest: raud ja teras

| 2.2. | sellest: keemia ja naftakeemia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: keemia ja naftakeemia

| 2.3. | sellest: mitteraudmetallid |
| --- | --- |

2.3.

sellest: mitteraudmetallid

| 2.4. | sellest: mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

2.4.

sellest: mittemetallmineraalid

| 2.5. | sellest: transpordivahendid |
| --- | --- |

2.5.

sellest: transpordivahendid

| 2.6. | sellest: masinad |
| --- | --- |

2.6.

sellest: masinad

| 2.7. | sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides |
| --- | --- |

2.7.

sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

| 2.8. | sellest: toit, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

2.8.

sellest: toit, joogid ja tubakas

| 2.9. | sellest: paberimass, paber ja trükkimine |
| --- | --- |

2.9.

sellest: paberimass, paber ja trükkimine

| 2.10. | sellest: puit ja puidutooted |
| --- | --- |

2.10.

sellest: puit ja puidutooted

| 2.11. | sellest: ehitus |
| --- | --- |

2.11.

sellest: ehitus

| 2.12. | sellest: tekstiil ja nahk |
| --- | --- |

2.12.

sellest: tekstiil ja nahk

| 2.13. | sellest: mujal nimetamata – tööstus |
| --- | --- |

2.13.

sellest: mujal nimetamata – tööstus

| 3. | Transpordisektor |
| --- | --- |

3.

Transpordisektor

| 3.1. | sellest: raudteetransport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: raudteetransport

| 3.2. | sellest: mujal nimetamata – transport |
| --- | --- |

3.2.

sellest: mujal nimetamata – transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 4.1. | sellest: äri ja avalikud teenused |
| --- | --- |

4.1.

sellest: äri ja avalikud teenused

| 4.2. | sellest: elamumajandus |
| --- | --- |

4.2.

sellest: elamumajandus

| 4.3. | sellest: põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |

4.3.

sellest: põllumajandus ja metsandus

| 4.4. | sellest: kalapüük |
| --- | --- |

4.4.

sellest: kalapüük

| 4.5. | sellest: mujal nimetamata – muu |
| --- | --- |

4.5.

sellest: mujal nimetamata – muu

5.3.   Kütteväärtused

Keskmine netokütteväärtus tuleb deklareerida järgmiste toodete kohta:

| 1. | Biobensiin |
| --- | --- |

1.

Biobensiin

| 2. | Biodiislikütused |
| --- | --- |

2.

Biodiislikütused

| 3. | Muud vedelad biokütused |
| --- | --- |

3.

Muud vedelad biokütused

| 4. | Puusüsi |
| --- | --- |

4.

Puusüsi

5.4.   Mõõtühikud

| 1. | Elektrienergia tootmine |
| --- | --- |

1.

Elektrienergia tootmine

MWh

| 2. | Soojusenergia tootmine |
| --- | --- |

2.

Soojusenergia tootmine

TJ

| 3. | Taastuvad energiatooted |
| --- | --- |

3.

Taastuvad energiatooted

Biobensiin, biodiislikütus ja muud vedelad biokütused: tonnid

Puusüsi: 1 000 tonni

Kõik muu: TJ (netokütteväärtuse põhjal).

| 4. | Päikesepaneelide pindala |
| --- | --- |

4.

Päikesepaneelide pindala

1 000 m2

| 5. | Tehaste võimsus |
| --- | --- |

5.

Tehaste võimsus

Biokütused: tonni/aastas

Kõik muu: MWe

| 6. | Kütteväärtused |
| --- | --- |

6.

Kütteväärtused

KJ/kg (netokütteväärtus).

5.5.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

6.   KOHALDATAVAD SÄTTED

Järgmisi sätteid kohaldatakse kõikides eelnevates peatükkides kirjeldatud andmete kogumise suhtes:

| 1. | Aruandlusperiood
  Üks kalendriaasta (1. jaanuar – 31. detsember). |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperiood

Üks kalendriaasta (1. jaanuar – 31. detsember).

| 2. | Sagedus
  Igal aastal. |
| --- | --- |

2.

Sagedus

Igal aastal.

| 3. | Andmete edastamise tähtaeg
  Aruandlusperioodile järgneva aasta 30. november. |
| --- | --- |

3.

Andmete edastamise tähtaeg

Aruandlusperioodile järgneva aasta 30. november.

| 4. | Edastamise vorm ja meetod
  Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
  Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali. |
| --- | --- |

4.

Edastamise vorm ja meetod

Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.

Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali.

---

C LISA

IGAKUINE ENERGIASTATISTIKA

Käesolevas lisas kirjeldatakse igakuise energiastatistika kogumise ulatust, üksusi, aruandlusperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.   TAHKEKÜTUSED

1.1.   Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:

| Energiatoode | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | Kivisüsi |

Energiatoode

Määratlus

1.

Kivisüsi

Must põlev tahke orgaaniline fossiilne ladestus, mille brutokütteväärtus on suurem kui 24 MJ/kg tuhavabas olekus temperatuuril 30 oC omandatud niiskusesisaldusel ja 96 %-lise suhtelise õhuniiskuse puhul.

| 2. | Ligniit |
| --- | --- |

2.

Ligniit

Põlev orgaaniline fossiilne ladestus, värvus pruunist mustani, brutokütteväärtus on madalam kui 24 MJ/kg tuhavabas olekus temperatuuril 30 oC omandatud niiskusesisaldusel ja 96 %-lise suhtelise õhuniiskuse juures.

| 2.1. | sellest: must ligniit |
| --- | --- |

2.1.

sellest: must ligniit

Ligniit niiskusesisaldusega 20–25 % ja tuhasisaldusega 9–13 %. Must ligniit moodustus mesosoikumis. Euroopa Liidus toodetakse seda praegu üksnes Prantsusmaal Provence’i allmaakaevandustes.

| 2.2. | sellest: pruunsüsi |
| --- | --- |

2.2.

sellest: pruunsüsi

Ligniit niiskusesisaldusega 40–70 % ja tuhasisaldusega tavaliselt 2–6 %, kuid olenevalt maardlast võib tuhasisaldus tõusta kuni 12 %-ni. Pruunsüsi moodustus peamiselt tertsiaariajastul. Seda kütust kaevandatakse peamiselt karjäärides.

| 3. | Turvas |
| --- | --- |

3.

Turvas

Looduslik, taimse päritoluga kõrge veesisaldusega (kuni 90 %) pehme põlev poorne või kokkupressitud ladestus, mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini.

Selle määratlusega ei piirata direktiivis 2001/77/EÜ esitatud taastuvate energiaallikate määratlust ega 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta.

| 4. | Küttebrikett |
| --- | --- |

4.

Küttebrikett

Kivisöest valmistatud kindla kujuga briketid, mille tootmiseks kasutatakse surve all kuumtöötlemist ja lisatakse sideainet (pigi).

| 5. | Ligniidibrikett |
| --- | --- |

5.

Ligniidibrikett

Ligniidi purustamise ja kuivatamise abil saadud ühesuguse kujuga briketid, vormitud kõrgsurvel ilma sideaineid lisamata. Siia kuulub kuivatatud ligniit ja ligniidipuru.

| 6. | Kivisöekoks |
| --- | --- |

6.

Kivisöekoks

Kunstlik tahke kütus, mis on toodetud kivisöest selle ilma õhuta või osaliselt ilma õhuta toimunud kuivdestillatsioonil.

Siia kuulub:

| — | kivisöekoks: saadud karboniseerimisel kõrgel temperatuuril; |
| --- | --- |

—

kivisöekoks: saadud karboniseerimisel kõrgel temperatuuril;

| — | poolkoks: saadud karboniseerimisel madalal temperatuuril; |
| --- | --- |

—

poolkoks: saadud karboniseerimisel madalal temperatuuril;

| — | gaasitehasekoks: toodetud gaasitehastes. |
| --- | --- |

—

gaasitehasekoks: toodetud gaasitehastes.

| 7. | Ligniidikoks |
| --- | --- |

7.

Ligniidikoks

Tahke jääkaine, mis on saadud ligniidi ilma õhuta kuivdestillatsioonil.

1.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.2.1.   Tarnesektor

Järgmisi andmekogumeid kohaldatakse kivisöe, ligniidi ja musta ligniidi, pruunsöe ja turba puhul:

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Teisesed tooted
  Kaevandustes kogutud muda ja aheraine kilt. |
| --- | --- |

2.

Teisesed tooted

Kaevandustes kogutud muda ja aheraine kilt.

| 3. | Import |
| --- | --- |

3.

Import

| 3.1. | sellest: ELi-sisene import |
| --- | --- |

3.1.

sellest: ELi-sisene import

| 4. | Eksport |
| --- | --- |

4.

Eksport

| 4.1. | sellest: ELi-sisene eksport |
| --- | --- |

4.1.

sellest: ELi-sisene eksport

| 5. | Varude muutused
  Kaevanduste ja importijate varud
  Siia ei kuulu tarbijate varud (näiteks elektrijaamade ja koksistamistehaste varud), välja arvatud otse importivate tarbijate varud.
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

5.

Varude muutused

Kaevanduste ja importijate varud

Siia ei kuulu tarbijate varud (näiteks elektrijaamade ja koksistamistehaste varud), välja arvatud otse importivate tarbijate varud.

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 6. | Arvestuslikud siseriiklikud tarned
  Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on siseriiklikku tarbimisse tarnitud. See arvutatakse järgmiselt:
  tootmine + kogutud tooted + import - eksport + varude muutused |
| --- | --- |

6.

Arvestuslikud siseriiklikud tarned

Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on siseriiklikku tarbimisse tarnitud. See arvutatakse järgmiselt:

tootmine + kogutud tooted + import - eksport + varude muutused

| 7. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud tarned
  Siseturule tarnitud kogused. On võrdne erinevatele tarbijaliikidele tehtud tarnete kogusummaga. Erinevused võivad tekkida arvestuslike ja vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekoguste vahel. |
| --- | --- |

7.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud tarned

Siseturule tarnitud kogused. On võrdne erinevatele tarbijaliikidele tehtud tarnete kogusummaga. Erinevused võivad tekkida arvestuslike ja vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekoguste vahel.

| 7.1. | sellest: tootja omakasutus
  Kasutamine ettevõtte tootmisüksustes.
  Välja arvatud tarbimine šahti rangise elektrijaamades, šahti rangise küttebriketitehastes, šahti rangise koksistamistehastes ja tarned kaevandustöötajatele. |
| --- | --- |

7.1.

sellest: tootja omakasutus

Kasutamine ettevõtte tootmisüksustes.

Välja arvatud tarbimine šahti rangise elektrijaamades, šahti rangise küttebriketitehastes, šahti rangise koksistamistehastes ja tarned kaevandustöötajatele.

| 7.2. | sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad |
| --- | --- |

7.2.

sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

| 7.3. | sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad söekaevandustes |
| --- | --- |

7.3.

sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad söekaevandustes

| 7.4. | sellest: koksistamistehased |
| --- | --- |

7.4.

sellest: koksistamistehased

| 7.5. | sellest: küttebriketitehased
  Küttebriketitehastes muundamiseks kasutatud kogused (šahti rangise juures ja sõltumatult). |
| --- | --- |

7.5.

sellest: küttebriketitehased

Küttebriketitehastes muundamiseks kasutatud kogused (šahti rangise juures ja sõltumatult).

| 7.6. | sellest: tööstus kokku (raua- ja terasetööstuseta) |
| --- | --- |

7.6.

sellest: tööstus kokku (raua- ja terasetööstuseta)

| 7.7. | sellest: raua- ja terasetööstus |
| --- | --- |

7.7.

sellest: raua- ja terasetööstus

| 7.8. | sellest: muu (teenindus, kodumajapidamised jm)
  Kogused, mis on kasutatud kodumajapidamistes (sealhulgas kaevandustöötajatele ja kaevanduste juurde kuuluvate tehaste töötajatele tarnitud kivisüsi) ja teeninduses (haldusasutused, kauplused jm) ning mujal nimetamata sektorid (kaugküte, transport jm). |
| --- | --- |

7.8.

sellest: muu (teenindus, kodumajapidamised jm)

Kogused, mis on kasutatud kodumajapidamistes (sealhulgas kaevandustöötajatele ja kaevanduste juurde kuuluvate tehaste töötajatele tarnitud kivisüsi) ja teeninduses (haldusasutused, kauplused jm) ning mujal nimetamata sektorid (kaugküte, transport jm).

| 8. | Sulgemisvarud |
| --- | --- |

8.

Sulgemisvarud

| 8.1. | sellest: kaevandused |
| --- | --- |

8.1.

sellest: kaevandused

| 8.2. | sellest: importijad |
| --- | --- |

8.2.

sellest: importijad

| 8.3. | sellest: koksistamistehastes
  Kohaldatakse üksnes kivisöe puhul. |
| --- | --- |

8.3.

sellest: koksistamistehastes

Kohaldatakse üksnes kivisöe puhul.

Järgmisi andmekogumeid kohaldatakse kivisöest saadud koksi, ligniidikoksi, küttebriketi ja ligniidibriketi suhtes.

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 3.1. | sellest: ELi-sisene eksport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: ELi-sisene eksport

| 4. | Varude muutus
  Koksistamistehastes (koks) ja küttebriketitehastes (küttebrikett) hoitavad varud ning importijate varud.
  Siia ei kuulu tarbijate varud, välja arvatud otseimpordiga tegelevate tarbijate varud.
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

4.

Varude muutus

Koksistamistehastes (koks) ja küttebriketitehastes (küttebrikett) hoitavad varud ning importijate varud.

Siia ei kuulu tarbijate varud, välja arvatud otseimpordiga tegelevate tarbijate varud.

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 5. | Arvestuslikud siseriiklikud tarned
  Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on siseriiklikku tarbimisse tarnitud. See arvutatakse järgmiselt:
  tootmine + import - eksport + varude muutused |
| --- | --- |

5.

Arvestuslikud siseriiklikud tarned

Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on siseriiklikku tarbimisse tarnitud. See arvutatakse järgmiselt:

tootmine + import - eksport + varude muutused

| 6. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud tarned
  Siseturule tarnitud kogused. On võrdne erinevatele tarbijaliikidele tehtud tarnete kogusummaga. Erinevused võivad tekkida arvestuslike ja vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekoguste vahel. |
| --- | --- |

6.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud tarned

Siseturule tarnitud kogused. On võrdne erinevatele tarbijaliikidele tehtud tarnete kogusummaga. Erinevused võivad tekkida arvestuslike ja vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekoguste vahel.

| 6.1. | sellest: tööstus kokku (raua- ja terasetööstuseta) |
| --- | --- |

6.1.

sellest: tööstus kokku (raua- ja terasetööstuseta)

| 6.2. | sellest: raua- ja terasetööstus |
| --- | --- |

6.2.

sellest: raua- ja terasetööstus

| 6.3. | sellest: muu (teenindus, kodumajapidamised jm)
  Kütusekogused, mis on kasutatud kodumajapidamistes (sealhulgas kaevandustöötajatele ja kaevanduste juurde kuuluvate tehaste töötajatele tarnitud kivisüsi) ja teeninduses (haldusasutused, kauplused jm). |
| --- | --- |

6.3.

sellest: muu (teenindus, kodumajapidamised jm)

Kütusekogused, mis on kasutatud kodumajapidamistes (sealhulgas kaevandustöötajatele ja kaevanduste juurde kuuluvate tehaste töötajatele tarnitud kivisüsi) ja teeninduses (haldusasutused, kauplused jm).

| 7. | Sulgemisvarud
  Varud on kogused, mida omavad:






  — | koksistamistehased (kohaldatav üksnes söekoksile ja ligniidile); |
| --- | --- | --- |

7.

Sulgemisvarud

Varud on kogused, mida omavad:

—

koksistamistehased (kohaldatav üksnes söekoksile ja ligniidile);

| — | küttebriketitehased (kohaldatav üksnes kivisöest ja ligniidist valmistatud küttebriketile); |
| --- | --- |

—

küttebriketitehased (kohaldatav üksnes kivisöest ja ligniidist valmistatud küttebriketile);

| — | importijad. |
| --- | --- |

—

importijad.

1.2.2.   Import

Ligniidi, ligniidikoksi, küttebriketi ja ligniidibriketi puhul tuleb deklareerida kogu ELi-sisene ja ELi-väline import.

Kivisöe puhul tuleb import deklareerida järgmiste päritoluriikide puhul:

| 1. | ELi-sisese impordiga hõlmatud kogused |
| --- | --- |

1.

ELi-sisese impordiga hõlmatud kogused

| 1.1. | sellest: Saksamaa |
| --- | --- |

1.1.

sellest: Saksamaa

| 1.2. | sellest: Ühendkuningriik |
| --- | --- |

1.2.

sellest: Ühendkuningriik

| 1.3. | sellest: Poola |
| --- | --- |

1.3.

sellest: Poola

| 1.4. | sellest: muud ELi riigid
  Asjakohased riigid tuleb nimetada. |
| --- | --- |

1.4.

sellest: muud ELi riigid

Asjakohased riigid tuleb nimetada.

| 2. | ELi-välise impordiga hõlmatud kogused |
| --- | --- |

2.

ELi-välise impordiga hõlmatud kogused

| 2.1. | sellest: USA |
| --- | --- |

2.1.

sellest: USA

| 2.2. | sellest: Austraalia |
| --- | --- |

2.2.

sellest: Austraalia

| 2.3. | sellest: Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

2.3.

sellest: Lõuna-Aafrika

| 2.4. | sellest: SRÜ |
| --- | --- |

2.4.

sellest: SRÜ

| 2.4.1. | alates 2.4, sellest: Venemaa |
| --- | --- |

2.4.1.

alates 2.4, sellest: Venemaa

| 2.4.2. | alates 2.4, sellest: Ukraina |
| --- | --- |

2.4.2.

alates 2.4, sellest: Ukraina

| 2.5. | sellest: Kanada |
| --- | --- |

2.5.

sellest: Kanada

| 2.6. | sellest: Colombia |
| --- | --- |

2.6.

sellest: Colombia

| 2.7. | sellest: Hiina |
| --- | --- |

2.7.

sellest: Hiina

| 2.8. | sellest: muud ELi-välised riigid
  Asjakohased riigid tuleb nimetada. |
| --- | --- |

2.8.

sellest: muud ELi-välised riigid

Asjakohased riigid tuleb nimetada.

1.3.   Mõõtühikud

Kõik tootekogused on väljendatud 103 tonnides.

1.4.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

2.   ELEKTER

2.1.   Hõlmatud energiatooted

See peatükk hõlmab elektrienergiat.

2.2.   Andmekogumite loetelu

Deklareerida tuleb järgnevalt loetletud andmekogumid.

2.2.1.   Tootmissektor

Järgmistes andmekogumites tuleb deklareerida nii bruto- kui netokogused:

| 1. | Elektri kogutoodang |
| --- | --- |

1.

Elektri kogutoodang

| 1.1. | sellest: tuumaenergia |
| --- | --- |

1.1.

sellest: tuumaenergia

| 1.2. | sellest: hüdroenergia |
| --- | --- |

1.2.

sellest: hüdroenergia

| 1.2.1. | alates 1.2, sellest: see osa hüdroenergiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades |
| --- | --- |

1.2.1.

alates 1.2, sellest: see osa hüdroenergiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades

| 1.3. | sellest: geotermaalenergia |
| --- | --- |

1.3.

sellest: geotermaalenergia

| 1.4. | sellest: traditsiooniline soojusenergeetika |
| --- | --- |

1.4.

sellest: traditsiooniline soojusenergeetika

| 1.5. | sellest: tuul |
| --- | --- |

1.5.

sellest: tuul

Deklareerida ka järgmised elektrienergia kogused:

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 2.1. | sellest: ELi-sisene import |
| --- | --- |

2.1.

sellest: ELi-sisene import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 3.1. | sellest: ELi-väline eksport |
| --- | --- |

3.1.

sellest: ELi-väline eksport

| 4. | Kasutatud pumpelektrijaamades |
| --- | --- |

4.

Kasutatud pumpelektrijaamades

| 5. | Kasutatud siseturul
  See arvutatakse järgmiselt:
  kogu netotoodang + import - eksport - kasutatud pumpelektrijaamades |
| --- | --- |

5.

Kasutatud siseturul

See arvutatakse järgmiselt:

kogu netotoodang + import - eksport - kasutatud pumpelektrijaamades

Põhitegevusena tootvate jaamade kütusetarbimise suhtes kohaldatakse järgmisi andmekogumeid (vaata kivisöe ja ligniidi määratlusi B lisas):

| 6. | Põhitegevusena tootvate jaamade kütusetarbimine kokku
  Elektri tootmiseks ja ka üksnes kolmandatele isikutele müüdava soojuse tootmiseks kasutatud kütuse kogus. |
| --- | --- |

6.

Põhitegevusena tootvate jaamade kütusetarbimine kokku

Elektri tootmiseks ja ka üksnes kolmandatele isikutele müüdava soojuse tootmiseks kasutatud kütuse kogus.

| 6.1. | sellest: kivisüsi |
| --- | --- |

6.1.

sellest: kivisüsi

| 6.2. | sellest: ligniit |
| --- | --- |

6.2.

sellest: ligniit

| 6.3. | sellest: naftasaadused |
| --- | --- |

6.3.

sellest: naftasaadused

| 6.4. | sellest: maagaas |
| --- | --- |

6.4.

sellest: maagaas

| 6.5. | sellest: tehisgaas (tööstuslikult toodetud gaasid) |
| --- | --- |

6.5.

sellest: tehisgaas (tööstuslikult toodetud gaasid)

| 6.6. | sellest: muud kütused |
| --- | --- |

6.6.

sellest: muud kütused

2.2.2.   Kütusevarud põhitegevusena tootvates jaamades

Põhitegevusena tootva jaama all peetakse silmas kommunaalettevõtet, mis kasutab kütust elektri tootmiseks. Deklareerida tuleb järgmised sulgemisvarud (varud deklareeritava kuu lõpul):

| 1. | Kivisüsi |
| --- | --- |

1.

Kivisüsi

| 2. | Ligniit |
| --- | --- |

2.

Ligniit

| 3. | Naftasaadused |
| --- | --- |

3.

Naftasaadused

2.3.   Mõõtühikud

| 1. | Energiakogused |
| --- | --- |

1.

Energiakogused

Elekter: GWh

Kivisüsi, ligniit ja naftasaadused: nii 103 tonni kui ka TJ netokütteväärtuse põhjal.

Maagaas ja tehisgaasid: TJ netokütteväärtuse põhjal.

Muud kütused: TJ netokütteväärtuse põhjal.

Tuumasoojus: TJ.

| 2. | Varud |
| --- | --- |

2.

Varud

103 tonni

2.4.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

3.   NAFTA JA NAFTASAADUSED

3.1.   Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide allpool loetletud energiatoodete kohta, mis vastavad B lisa 4. peatüki määratlusele: toornafta, maagaasivedelikud, rafineerimistehaste lähteained, muud süsivesinikud, rafineerimistehase gaas (veeldamata), etaan, veeldatud naftagaas, ligroiin, mootoribensiin, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus (ligroiini tüüpi reaktiivkütus või JP4), petrooleumi tüüpi reaktiivkütus, muu petrooleum, gaasi- ja diisliõli (destilleeritud kütteõli), transpordivahendite diislikütus, kütte- ja muu bensiin, kütteõli (nii kõrge kui madala väävlisisaldusega), lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad ja naftakoks.

Kui võimalik, tuleb mootoribensiin deklareerida kahes erinevas kategoorias:

| — | pliivaba mootoribensiin, millele ei ole lisatud oktaaniarvu suurendamiseks pliiühendeid. See võib sisaldada orgaanilise plii jääke; |
| --- | --- |

—

pliivaba mootoribensiin, millele ei ole lisatud oktaaniarvu suurendamiseks pliiühendeid. See võib sisaldada orgaanilise plii jääke;

| — | pliid sisaldav mootoribensiin, mis sisaldab oktaaniarvu suurendamiseks lisatud tetraetüül- ja/või tetrametüülpliid. |
| --- | --- |

—

pliid sisaldav mootoribensiin, mis sisaldab oktaaniarvu suurendamiseks lisatud tetraetüül- ja/või tetrametüülpliid.

„Muud tooted” hõlmavad B lisa 4. peatüki määratlustele vastavaid koguseid ja lisaks ka lakibensiini ja tööstusbensiini, määrdeõlide, bituumeni ja parafiinvahade koguseid; neid tooteid ei ole vaja eraldi deklareerida.

3.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

3.2.1.   Tarnesektor

Alljärgnevat tabelit kohaldatakse üksnes toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisaainete / orgaaniliste hapnikuühendite, biokütuste ja muude süsivesinike, biokütuste ja muude süsivesinike suhtes:

| 1. | Omamaine toodang
  Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

1.

Omamaine toodang

Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 2. | Muudest allikatest
  Lisandid, biokütused, ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud teistes kütusebilanssides.
  Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

2.

Muudest allikatest

Lisandid, biokütused, ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud teistes kütusebilanssides.

Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 3. | Tagasivood naftakeemiasektorist
  Valmis või poolvalmis tooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.
  Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

3.

Tagasivood naftakeemiasektorist

Valmis või poolvalmis tooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.

Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 4. | Edastatud tooted
  Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.
  On kohaldatav üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

4.

Edastatud tooted

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

On kohaldatav üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

| 5. | Import ja eksport
  Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik, rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik.
  Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused.
  Märkus: kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta. |
| --- | --- |

5.

Import ja eksport

Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik, rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik.

Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused.

Märkus: kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud transpordivahendite kütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta.

| 6. | Otsekasutus
  Toornafta, maagaasivedelikud ja muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehases töötlemata.
  Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta. |
| --- | --- |

6.

Otsekasutus

Toornafta, maagaasivedelikud ja muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehases töötlemata.

Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta.

| 7. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga. |
| --- | --- |

7.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga.

| 8. | Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt
  Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt:
  omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivood tööstusest + edastatud tooted + import - eksport - otsekasutus - varude muutused |
| --- | --- |

8.

Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt

Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt:

omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivood tööstusest + edastatud tooted + import - eksport - otsekasutus - varude muutused

| 9. | Statistilised erinevused
  Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus. |
| --- | --- |

9.

Statistilised erinevused

Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus.

| 10. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt
  Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi. |
| --- | --- |

10.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt

Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi.

| 11. | Rafineerimiskaod
  Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessi jooksul aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist. |
| --- | --- |

11.

Rafineerimiskaod

Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessi jooksul aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist.

| 12. | Orgaaniliste hapnikuühendite tootmine
  Osa tootmisest või muudest allikatest, mille moodustavad eetrid, alkoholid, nagu näiteks MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter), etanool ja estrid, mida kasutatakse bensiini või gaasiõli hulka segamiseks. |
| --- | --- |

12.

Orgaaniliste hapnikuühendite tootmine

Osa tootmisest või muudest allikatest, mille moodustavad eetrid, alkoholid, nagu näiteks MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter), etanool ja estrid, mida kasutatakse bensiini või gaasiõli hulka segamiseks.

Allpool esitatud tabelit ei kohaldata rafineerimistehaste lähteainete, lisaainete ega orgaaniliste hapnikuühendite suhtes:

| 1. | Tooraine laekumine
  Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse. |
| --- | --- |

1.

Tooraine laekumine

Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse.

| 2. | Rafineerimistehaste kogutoodang
  Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes.
  Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus. |
| --- | --- |

2.

Rafineerimistehaste kogutoodang

Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes.

Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus.

| 3. | Taaskasutatavad tooted
  Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Need kogused peavad olema eraldatud naftakeemiatööstuse tagasivoost. |
| --- | --- |

3.

Taaskasutatavad tooted

Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Need kogused peavad olema eraldatud naftakeemiatööstuse tagasivoost.

| 4. | Rafineerimistehaste kütus
  Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.
  Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.
  Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks. |
| --- | --- |

4.

Rafineerimistehaste kütus

Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.

Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.

Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks.

| 5. | Import ja eksport |
| --- | --- |

5.

Import ja eksport

| 6. | Rahvusvahelised merepunkrivarud |
| --- | --- |

6.

Rahvusvahelised merepunkrivarud

| 7. | Vahetoodete edastamine
  Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.
  Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga. |
| --- | --- |

7.

Vahetoodete edastamine

Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.

Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga.

| 8. | Edastatud tooted
  Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

8.

Edastatud tooted

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

| 9. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga. |
| --- | --- |

9.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga.

| 10. | Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned
  Need arvutatakse järgmiselt:
  tooraine laekumine + rafineerimistehaste koguväljund + taaskasutatud tooted - rafineerimistehaste kütus + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine - edastatud tooted - varude muutused |
| --- | --- |

10.

Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned

Need arvutatakse järgmiselt:

tooraine laekumine + rafineerimistehaste koguväljund + taaskasutatud tooted - rafineerimistehaste kütus + import - eksport - rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine - edastatud tooted - varude muutused

| 11. | Statistilised erinevused
  Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused. |
| --- | --- |

11.

Statistilised erinevused

Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused.

| 12. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned
  Primaarallikatest pärinevate (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.
  See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks kaetuserinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemide määratluste erinevuse tõttu. |
| --- | --- |

12.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned

Primaarallikatest pärinevate (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.

See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks kaetuserinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemide määratluste erinevuse tõttu.

| 12.1. | sellest: tarned rahvusvahelisele tsiviillennundusele |
| --- | --- |

12.1.

sellest: tarned rahvusvahelisele tsiviillennundusele

| 12.2. | sellest: tarned avalikele elektrijaamadele |
| --- | --- |

12.2.

sellest: tarned avalikele elektrijaamadele

| 12.3. | sellest: mootorsõidukites kasutatava veeldatud naftagaasi tarned |
| --- | --- |

12.3.

sellest: mootorsõidukites kasutatava veeldatud naftagaasi tarned

| 12.4. | sellest: (bruto)tarned naftakeemiasektorisse |
| --- | --- |

12.4.

sellest: (bruto)tarned naftakeemiasektorisse

| 13. | Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse |
| --- | --- |

13.

Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse

| 14. | Siseriiklikud netotarned kokku |
| --- | --- |

14.

Siseriiklikud netotarned kokku

3.2.2.   Varud

Järgmised avamis- ja sulgemisvarud tuleb deklareerida kõikide energiatoodete puhul, välja arvatud rafineerimistehase gaas:

| 1. | Riigi territooriumil olevad varud
  Varud järgmistes mahutites: rafineerimistehaste mahutid, puistekaupade terminalid, torujuhtmete vedelikumahutid, praamid ja rannaveotankerid (kui lähte- ja sihtsadam on samas riigis), liikmesriigi sadamas olevad tankerid (kui nende last sadamas maha laaditakse), siseveelaevade punkrid. Siia ei kuulu varud, mida hoitakse torujuhtmetes, paakvagunites, paakautodes, merelaevade punkrites, teenindusjaamades, jaemüügikauplustes ja merepunkrites. |
| --- | --- |

1.

Riigi territooriumil olevad varud

Varud järgmistes mahutites: rafineerimistehaste mahutid, puistekaupade terminalid, torujuhtmete vedelikumahutid, praamid ja rannaveotankerid (kui lähte- ja sihtsadam on samas riigis), liikmesriigi sadamas olevad tankerid (kui nende last sadamas maha laaditakse), siseveelaevade punkrid. Siia ei kuulu varud, mida hoitakse torujuhtmetes, paakvagunites, paakautodes, merelaevade punkrites, teenindusjaamades, jaemüügikauplustes ja merepunkrites.

| 2. | Teiste riikide varud, mida hoitakse kahepoolsete riiklike lepingute alusel.
  Riigi territooriumil olevad varud, mis kuuluvad teisele riigile ning millele on tagatud juurdepääs valitsustevahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

2.

Teiste riikide varud, mida hoitakse kahepoolsete riiklike lepingute alusel.

Riigi territooriumil olevad varud, mis kuuluvad teisele riigile ning millele on tagatud juurdepääs valitsustevahelise kokkuleppega.

| 3. | Varud, mille välismaine sihtkoht on teada
  Varud riiklikul territooriumil, mis ei ole hõlmatud punktiga 2 ning kuuluvad teisele riigile ja on selle jaoks ette nähtud. Need varud võivad paikneda tolli järelevalve all oleval territooriumil või sellest väljaspool. |
| --- | --- |

3.

Varud, mille välismaine sihtkoht on teada

Varud riiklikul territooriumil, mis ei ole hõlmatud punktiga 2 ning kuuluvad teisele riigile ja on selle jaoks ette nähtud. Need varud võivad paikneda tolli järelevalve all oleval territooriumil või sellest väljaspool.

| 4. | Muud tolli järelevalve all oleval territooriumil paiknevad varud
  Siia kuuluvad varud, mis ei ole hõlmatud punktidega 2 või 3, olenemata sellest, kas neile on tehtud tollivormistus või mitte. |
| --- | --- |

4.

Muud tolli järelevalve all oleval territooriumil paiknevad varud

Siia kuuluvad varud, mis ei ole hõlmatud punktidega 2 või 3, olenemata sellest, kas neile on tehtud tollivormistus või mitte.

| 5. | Suurtarbijate varud
  Siia kuuluvad valitsuse kontrolli all olevad varud. See määratlus ei hõlma muid tarbijavarusid. |
| --- | --- |

5.

Suurtarbijate varud

Siia kuuluvad valitsuse kontrolli all olevad varud. See määratlus ei hõlma muid tarbijavarusid.

| 6. | Saabuvate ookeanilaevade pardal olevad varud sadamas või sildumiskohas
  Varud olenemata sellest, kas neile on tehtud tollivormistus või mitte. Sellest kategooriast on välja jäetud avamerel olevate laevade varud.
  Siia kuulub rannaveotankerites olev nafta, kui nende lähte- ja sihtsadam on samas riigis. Kui saabunud laevade tühjakslaadimine toimub rohkem kui ühes sadamas, tuleb deklareerida üksnes deklareerivas riigis mahalaaditud kogus. |
| --- | --- |

6.

Saabuvate ookeanilaevade pardal olevad varud sadamas või sildumiskohas

Varud olenemata sellest, kas neile on tehtud tollivormistus või mitte. Sellest kategooriast on välja jäetud avamerel olevate laevade varud.

Siia kuulub rannaveotankerites olev nafta, kui nende lähte- ja sihtsadam on samas riigis. Kui saabunud laevade tühjakslaadimine toimub rohkem kui ühes sadamas, tuleb deklareerida üksnes deklareerivas riigis mahalaaditud kogus.

| 7. | Riigi territooriumil hoitavad riiklikud varud
  Hõlmab valitsuse poolt riigi territooriumil hoitavaid mittesõjalisi varusid, mis kuuluvad valitsusele või on tema kontrolli all ja on ette nähtud üksnes hädaolukorras kasutamiseks.
  Ei hõlma riiklike nafta- või elektriettevõtete varusid või naftaettevõtetes valitsuse nimel hoitavaid varusid. |
| --- | --- |

7.

Riigi territooriumil hoitavad riiklikud varud

Hõlmab valitsuse poolt riigi territooriumil hoitavaid mittesõjalisi varusid, mis kuuluvad valitsusele või on tema kontrolli all ja on ette nähtud üksnes hädaolukorras kasutamiseks.

Ei hõlma riiklike nafta- või elektriettevõtete varusid või naftaettevõtetes valitsuse nimel hoitavaid varusid.

| 8. | Varude hoidmisega tegeleva organisatsiooni riigi territooriumil hoitavad varud
  Üksnes hädaolukorras kasutatavate naftavarude säilitamiseks loodud era- ja avalike ettevõtete varud.
  Välja arvatud eraettevõtete kohustuslikud varud. |
| --- | --- |

8.

Varude hoidmisega tegeleva organisatsiooni riigi territooriumil hoitavad varud

Üksnes hädaolukorras kasutatavate naftavarude säilitamiseks loodud era- ja avalike ettevõtete varud.

Välja arvatud eraettevõtete kohustuslikud varud.

| 9. | Kõik muud riigi territooriumil hoitavad varud
  Kõik muud varud, mis vastavad eespool punktis 1 kirjeldatud tingimustele. |
| --- | --- |

9.

Kõik muud riigi territooriumil hoitavad varud

Kõik muud varud, mis vastavad eespool punktis 1 kirjeldatud tingimustele.

| 10. | Valitsuste kahepoolsete kokkulepete alusel välisriikides hoitavad varud
  Riigi territooriumil olevad varud, mis kuuluvad teisele riigile ning millele on tagatud juurdepääs vastavate riikide valitsuste vahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

10.

Valitsuste kahepoolsete kokkulepete alusel välisriikides hoitavad varud

Riigi territooriumil olevad varud, mis kuuluvad teisele riigile ning millele on tagatud juurdepääs vastavate riikide valitsuste vahelise kokkuleppega.

| 10.1. | sellest: riiklikud varud |
| --- | --- |

10.1.

sellest: riiklikud varud

| 10.2. | sellest: varude säilitamisega tegeleva organisatsiooni varud |
| --- | --- |

10.2.

sellest: varude säilitamisega tegeleva organisatsiooni varud

| 10.3. | sellest: muud varud |
| --- | --- |

10.3.

sellest: muud varud

| 11. | Välismaal hoitavad varud, mis on selgesõnaliselt määratletud importvarudena
  Deklareerivale riigile kuuluvad varud, mis ei kuulu 10. kategooriasse ja mida hoitakse teises riigis, kus need ootavad importi. |
| --- | --- |

11.

Välismaal hoitavad varud, mis on selgesõnaliselt määratletud importvarudena

Deklareerivale riigile kuuluvad varud, mis ei kuulu 10. kategooriasse ja mida hoitakse teises riigis, kus need ootavad importi.

| 12. | Muud tolli järelevalve all oleval territooriumil paiknevad varud
  Kõik muud riigi territooriumil hoitavad varud, mis ei kuulu eespool loetletud kategooriatesse. |
| --- | --- |

12.

Muud tolli järelevalve all oleval territooriumil paiknevad varud

Kõik muud riigi territooriumil hoitavad varud, mis ei kuulu eespool loetletud kategooriatesse.

| 13. | Torujuhtmete täide
  Torujuhtmetes olev nafta (toornafta ja naftasaadused), mis on vajalik torujuhtmetes voolamise säilitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Torujuhtmete täide

Torujuhtmetes olev nafta (toornafta ja naftasaadused), mis on vajalik torujuhtmetes voolamise säilitamiseks.

Lisaks tuleb vastava riigi kogused deklareerida järgmise jaotuse kohaselt:

| — | valitsuste vahel sõlmitud kokkuleppe kohaselt teiste riikide jaoks hoitavad sulgemisvarud; |
| --- | --- |

—

valitsuste vahel sõlmitud kokkuleppe kohaselt teiste riikide jaoks hoitavad sulgemisvarud;

| — | muud sulgemisvarud, mille välismaal asuv sihtkoht on teada; |
| --- | --- |

—

muud sulgemisvarud, mille välismaal asuv sihtkoht on teada;

| — | valitsuste vahel sõlmitud kokkuleppe kohaselt välismaal hoitavad sulgemisvarud; |
| --- | --- |

—

valitsuste vahel sõlmitud kokkuleppe kohaselt välismaal hoitavad sulgemisvarud;

| — | muud välismaal hoitavad sulgemisvarud, mis on kindlasti ette nähtud impordiks deklareerivasse riiki. |
| --- | --- |

—

muud välismaal hoitavad sulgemisvarud, mis on kindlasti ette nähtud impordiks deklareerivasse riiki.

Avamisvarude all mõeldakse deklareeritavale kuule eelneva kuu viimase päeva varusid. Sulgemisvarude all mõeldakse deklareeritava kuu viimase päeva varusid.

3.2.3.   Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi.

3.3.   Mõõtühikud

Energiakogused: 103 tonni

3.4.   Geograafilised märkused

Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse A lisa 1. peatüki selgitusi järgmiste eranditega:

| 1. | Taani hõlmab Fääri saari ja Gröönimaad. |
| --- | --- |

1.

Taani hõlmab Fääri saari ja Gröönimaad.

| 2. | Šveits hõlmab Liechtensteini. |
| --- | --- |

2.

Šveits hõlmab Liechtensteini.

3.5.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

4.   MAAGAAS

4.1.   Hõlmatud energiatooted

Maagaas on määratletud B lisa 2. peatükis.

4.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

4.2.1.   Tarnesektor

| 1. | Omamaine toodang
  Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.
  Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.
  Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamine, torujuhtmesüsteemid ja töötlemistehased. |
| --- | --- |

1.

Omamaine toodang

Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.

Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.

Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamine, torujuhtmesüsteemid ja töötlemistehased.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Varude muutused
  Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga. |
| --- | --- |

4.

Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga.

| 5. | Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned
  Need arvutatakse järgmiselt:
  omamaine tootmine + import - eksport - varude muutus |
| --- | --- |

5.

Arvestuslikud siseriiklikud brutotarned

Need arvutatakse järgmiselt:

omamaine tootmine + import - eksport - varude muutus

| 6. | Statistilised erinevused
  Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused. |
| --- | --- |

6.

Statistilised erinevused

Määratletakse arvestuslike siseriiklike brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused.

| 7. | Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned
  Siia kuuluvad gaasitööstuses kütteks ja seadmete käitamiseks (st tarbimine gaasi ammutamisel, torujuhtmesüsteemis ja töötlemistehastes) kasutatud gaas ja jaotamisel tekkinud kaod. |
| --- | --- |

7.

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud siseriiklikud brutotarned

Siia kuuluvad gaasitööstuses kütteks ja seadmete käitamiseks (st tarbimine gaasi ammutamisel, torujuhtmesüsteemis ja töötlemistehastes) kasutatud gaas ja jaotamisel tekkinud kaod.

| 8. | Riigi territooriumil hoitavate varude avamis- ja sulgemistase
  Erihoidlates hoitavad kogused (tühjendatud gaasi- ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidla. Avamisvarude all mõeldakse deklareeritavale kuule eelneva kuu viimase päeva varusid. Sulgemisvarude all mõeldakse deklareeritava kuu viimase päeva varusid. |
| --- | --- |

8.

Riigi territooriumil hoitavate varude avamis- ja sulgemistase

Erihoidlates hoitavad kogused (tühjendatud gaasi- ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidla. Avamisvarude all mõeldakse deklareeritavale kuule eelneva kuu viimase päeva varusid. Sulgemisvarude all mõeldakse deklareeritava kuu viimase päeva varusid.

| 9. | Omakasutus ja maagaasitööstuses tekkinud kaod
  Gaasitööstuses kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kogused (st tarbimine gaasi ammutamisel, torujuhtmesüsteemis ja töötlemistehastes).
  Sisaldab jaotamisel tekkinud kadusid. |
| --- | --- |

9.

Omakasutus ja maagaasitööstuses tekkinud kaod

Gaasitööstuses kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kogused (st tarbimine gaasi ammutamisel, torujuhtmesüsteemis ja töötlemistehastes).

Sisaldab jaotamisel tekkinud kadusid.

4.2.2.   Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi.

4.3.   Mõõtühikud

Kogused tuleb deklareerida kahe erineva mõõtühikuga:

| — | füüsilised kogused 106 m3 võrdlusgaasile kohaldatud tingimustel (15 oC, 101,325 kPa), |
| --- | --- |

—

füüsilised kogused 106 m3 võrdlusgaasile kohaldatud tingimustel (15 oC, 101,325 kPa),

| — | energiasisaldus TJ brutokütteväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

—

energiasisaldus TJ brutokütteväärtuse põhjal.

4.4.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

5.   KOHALDATAVAD SÄTTED

Järgmisi sätteid kohaldatakse kõikides eelnevates peatükkides kirjeldatud andmete kogumise suhtes:

| 1. | Aruandlusperiood
  Üks kalendrikuu. |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperiood

Üks kalendrikuu.

| 2. | Sagedus
  Kord kuus. |
| --- | --- |

2.

Sagedus

Kord kuus.

| 3. | Andmete edastamise tähtaeg
  Kolme kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud. |
| --- | --- |

3.

Andmete edastamise tähtaeg

Kolme kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud.

| 4. | Edastamise vorm ja meetod
  Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
  Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali. |
| --- | --- |

4.

Edastamise vorm ja meetod

Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.

Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali.

---

D LISA

IGAKUINE KIIRSTATISTIKA

Käesolevas lisas kirjeldatakse igakuise kiirstatistika kogumise ulatust, ühikuid, deklareerimisperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.   MAAGAAS

1.1.   Hõlmatud energiatooted

See peatükk hõlmab üksnes maagaasi. Maagaas on määratletud B lisa 2. peatükis.

1.2.   Andmekogumite loetelu

Deklareerida tuleb järgnevalt loetletud andmekogumid.

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Varude muutus
  Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga. |
| --- | --- |

4.

Varude muutus

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

| 5. | Tarnimine
  See arvutatakse järgmiselt:
  tootmine + import - eksport + varude muutus |
| --- | --- |

5.

Tarnimine

See arvutatakse järgmiselt:

tootmine + import - eksport + varude muutus

1.3.   Mõõtühikud

Maagaasikogused tuleb väljendada energiasisaldusena teradžaulides (TJ) netokütteväärtuse põhjal.

1.4.   Muud kohaldatavad sätted

| 1. | Aruandlusperiood
  Üks kalendrikuu. |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperiood

Üks kalendrikuu.

| 2. | Sagedus
  Kord kuus. |
| --- | --- |

2.

Sagedus

Kord kuus.

| 3. | Andmete edastamise tähtaeg
  Ühe kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud. |
| --- | --- |

3.

Andmete edastamise tähtaeg

Ühe kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud.

| 4. | Edastamise vorm ja meetod
  Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
  Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali. |
| --- | --- |

4.

Edastamise vorm ja meetod

Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.

Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali.

1.5.   Erandid ja vabastused

Saksamaa on siin nimetatud andmete kogumisest vabastatud.

2.   ELEKTER

2.1.   Hõlmatud energiatooted

See peatükk hõlmab üksnes elektrit.

2.2.   Andmekogumite loetelu

Deklareerida tuleb järgnevalt loetletud andmekogumid.

| 1. | Elektrienergia kogutoodang
  Elektrienergia kogutoodang naturaalühikutes.
  Sisaldab elektrijaamade omatarvet. |
| --- | --- |

1.

Elektrienergia kogutoodang

Elektrienergia kogutoodang naturaalühikutes.

Sisaldab elektrijaamade omatarvet.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Elektri kogutarnimine
  See arvutatakse järgmiselt:
  elektri kogutoodang + import - eksport |
| --- | --- |

4.

Elektri kogutarnimine

See arvutatakse järgmiselt:

elektri kogutoodang + import - eksport

2.3.   Mõõtühikud

Kogused tuleb väljendada GWh-des

2.4.   Muud kohaldatavad sätted

| 1. | Aruandlusperiood
  Üks kalendrikuu. |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperiood

Üks kalendrikuu.

| 2. | Sagedus
  Kord kuus. |
| --- | --- |

2.

Sagedus

Kord kuus.

| 3. | Andmete edastamise tähtaeg
  Ühe kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud. |
| --- | --- |

3.

Andmete edastamise tähtaeg

Ühe kuu jooksul pärast deklareeritavat kuud.

| 4. | Edastamise vorm ja meetod
  Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
  Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali. |
| --- | --- |

4.

Edastamise vorm ja meetod

Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.

Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali.

2.5.   Erandid ja vabastused

Saksamaa on siin nimetatud andmete kogumisest vabastatud.

3.   NAFTA JA NAFTASAADUSED

Seda andmekogumit tuntakse „JODI küsimustikuna”.

3.1.   Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole määratletud teisiti, kogutakse need andmed kõikide järgmiste energiatoodete kohta, mis vastavad B lisa 4. peatüki määratlusele: toornafta, veeldatud naftagaas, bensiin (mootoribensiini ja lennukibensiini summa), petrooleum (petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ja muu petrooleumi summa), gaasi- ja diisliõli ja kütteõli (nii madala kui kõrge väävlisisaldusega).

Lisaks kogutakse andmeid ka nafta kohta kokku, millega mõeldakse kõikide siin loetletud toodete summat (välja arvatud toornafta), ja lisaks selliseid naftatooteid nagu näiteks rafineerimistehase gaas, etaan, ligroiin, naftakoks, lakibensiin ja tööstusbensiin, parafiinvahad, bituumen, määrdeõlid ja muu.

3.2.   Andmekogumite loetelu

Kui ei ole määratletud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

3.2.1.   Tarnesektor

Järgmist tabelit kohaldatakse üksnes toornafta suhtes:

| 1. | Tootmine |
| --- | --- |

1.

Tootmine

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Sulgemisvarud |
| --- | --- |

4.

Sulgemisvarud

| 5. | Varude muutus
  Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga. |
| --- | --- |

5.

Varude muutus

Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga.

| 6. | Rafineerimistehaste sissevõtt
  Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste jõudlus. |
| --- | --- |

6.

Rafineerimistehaste sissevõtt

Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste jõudlus.

Alljärgnevat tabelit kohaldatakse toornafta, maagaasivedelike, bensiini, petrooleumi, gaasi- ja diisliõli, kütteõli ja kogu nafta suhtes:

| 1. | Rafineerimistehaste toodang
  Kogutoodang, sealhulgas rafineerimistehaste kütus. |
| --- | --- |

1.

Rafineerimistehaste toodang

Kogutoodang, sealhulgas rafineerimistehaste kütus.

| 2. | Import |
| --- | --- |

2.

Import

| 3. | Eksport |
| --- | --- |

3.

Eksport

| 4. | Sulgemisvarud |
| --- | --- |

4.

Sulgemisvarud

| 5. | Varude muutus
  Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga. |
| --- | --- |

5.

Varude muutus

Varude suurenemist näidatakse positiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse negatiivse numbriga.

| 6. | Nõudlus
  Tarned ja müük siseturule (siseriiklik tarbimine) pluss rafineerimistehaste kütus pluss rahvusvahelise mere- ja lennuliikluse punkrivarud. Nafta kogunõudlus hõlmab ka toornaftat. |
| --- | --- |

6.

Nõudlus

Tarned ja müük siseturule (siseriiklik tarbimine) pluss rafineerimistehaste kütus pluss rahvusvahelise mere- ja lennuliikluse punkrivarud. Nafta kogunõudlus hõlmab ka toornaftat.

3.3.   Mõõtühikud

Energiakogused: 103 tonni

3.4.   Muud kohaldatavad sätted

| 1. | Aruandlusperiood
  Üks kalendrikuu. |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperiood

Üks kalendrikuu.

| 2. | Sagedus
  Kord kuus. |
| --- | --- |

2.

Sagedus

Kord kuus.

| 3. | Andmete edastamise tähtaeg
  25 päeva jooksul pärast deklareeritava kuu lõppu. |
| --- | --- |

3.

Andmete edastamise tähtaeg

25 päeva jooksul pärast deklareeritava kuu lõppu.

| 4. | Edastamise vorm ja meetod
  Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
  Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali. |
| --- | --- |

4.

Edastamise vorm ja meetod

Edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.

Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati andmete ühtsesse andmesisestusportaali.

3.5.   Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

---

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/63

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1100/2008,

22. oktoober 2008,

liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 4060/89 liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 4060/89 liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamise kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Asutamislepingu kohaselt on transpordialaste teenuste osutamise vabaduse saavutamine ühise transpordipoliitika tähtis osa. Sellest tulenevalt on kõnealuse poliitika eesmärgiks suurendada ühenduses eri transpordivahendite liikuvust. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepingu kohaselt on transpordialaste teenuste osutamise vabaduse saavutamine ühise transpordipoliitika tähtis osa. Sellest tulenevalt on kõnealuse poliitika eesmärgiks suurendada ühenduses eri transpordivahendite liikuvust.

| (3) | Olemasolevate ühenduse ja siseriiklike maantee- ja siseveetranspordialaste õigusaktide kohaselt teostavad liikmesriigid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi, et sõidukid ja siseveelaevad vastavad neile esitatud tehnilistele omadustele ning et neil on vajalikud load ja muud dokumendid. Need kontrollimised, ülevaatused ja inspekteerimised on üldiselt jätkuvalt õigustatud, vältimaks transpordituru korralduse häireid ja tagamaks maantee- ja siseveetranspordi ohutus. |
| --- | --- |

(3)

Olemasolevate ühenduse ja siseriiklike maantee- ja siseveetranspordialaste õigusaktide kohaselt teostavad liikmesriigid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi, et sõidukid ja siseveelaevad vastavad neile esitatud tehnilistele omadustele ning et neil on vajalikud load ja muud dokumendid. Need kontrollimised, ülevaatused ja inspekteerimised on üldiselt jätkuvalt õigustatud, vältimaks transpordituru korralduse häireid ja tagamaks maantee- ja siseveetranspordi ohutus.

| (4) | Olemasolevate ühenduse õigusaktide alusel saavad liikmesriigid korraldada ja teha eespool nimetatud kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi seal, kus nad soovivad. |
| --- | --- |

(4)

Olemasolevate ühenduse õigusaktide alusel saavad liikmesriigid korraldada ja teha eespool nimetatud kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi seal, kus nad soovivad.

| (5) | Selliseid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi võib samaväärse tõhususega teha kogu asjaomaste liikmesriikide territooriumil ja piiriületamine ei tohiks seepärast olla selliste toimingute tegemise ettekäändeks, |
| --- | --- |

(5)

Selliseid kontrollimisi, ülevaatusi ja inspekteerimisi võib samaväärse tõhususega teha kogu asjaomaste liikmesriikide territooriumil ja piiriületamine ei tohiks seepärast olla selliste toimingute tegemise ettekäändeks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevat määrust kohaldatakse kontrollide suhtes, mida liikmesriik teeb ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt maantee- ja siseveetranspordi valdkonnas, mis toimub liikmesriigis registreeritud või ringlusesse lubatud transpordivahenditega.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:

| a) | „piir” – ühenduse sisepiir või, kui liikmesriikidevaheline vedu toimub läbi kolmanda riigi, ühenduse välispiir; |
| --- | --- |

a)

„piir” – ühenduse sisepiir või, kui liikmesriikidevaheline vedu toimub läbi kolmanda riigi, ühenduse välispiir;

| b) | „kontroll” – siseriiklike asutuste poolt liikmesriikide piiridel tehtav mis tahes kontrollimine, inspekteerimine, ülevaatus või formaalsused, mis tähendab asjaomaste sõidukite või laevade peatamist või vaba liikumise piiramist. |
| --- | --- |

b)

„kontroll” – siseriiklike asutuste poolt liikmesriikide piiridel tehtav mis tahes kontrollimine, inspekteerimine, ülevaatus või formaalsused, mis tähendab asjaomaste sõidukite või laevade peatamist või vaba liikumise piiramist.

Artikkel 3

I lisas nimetatud kontrolle, mida tehakse liikmesriikidevahelise maantee- või siseveetranspordi valdkonnas ühenduse või siseriikliku õiguse kohaselt, ei tehta piirikontrollina, vaid üksnes kogu liikmesriigi territooriumil mittediskrimineerival viisil kohaldatava reeglipärase kontrollimenetluse osana.

Artikkel 4

Komisjon teeb vajaduse korral ettepaneku I lisas tehtavate muudatuste kohta, et võtta arvesse tehnoloogia arengut käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas.

Artikkel 5

Määrus (EMÜ) nr 4060/89, mida on muudetud II lisas nimetatud määrusega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 22. oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2006, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 599) ja nõukogu 15. septembri 2008. aasta otsus.

2

(3)  EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18.

3

(4)  Vt II lisa.

4

---

I LISA

1. OSA

ÜHENDUSE ÕIGUS

1. jagu

Direktiivid

| a) | Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ (millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass) (1) artikli 6 lõige 4, mille kohaselt sõidukit võib pisteliselt kontrollida seoses ühiste massistandarditega ning seoses ühiste mõõtmestandarditega ainult sellisel juhul, kui kaheldakse vastavuses direktiivi sätetele; |
| --- | --- |

a)

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ (millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass) (1) artikli 6 lõige 4, mille kohaselt sõidukit võib pisteliselt kontrollida seoses ühiste massistandarditega ning seoses ühiste mõõtmestandarditega ainult sellisel juhul, kui kaheldakse vastavuses direktiivi sätetele;

| b) | nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) artikli 3 lõige 2, milles sätestatakse, et iga liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis väljaantud tunnistust sõiduki tehnoülevaatuse läbimise kohta; see tunnustamine tähendab, et siseriiklikud asutused võivad teha ülevaatusi igal pool oma territooriumil; |
| --- | --- |

b)

nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) artikli 3 lõige 2, milles sätestatakse, et iga liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis väljaantud tunnistust sõiduki tehnoülevaatuse läbimise kohta; see tunnustamine tähendab, et siseriiklikud asutused võivad teha ülevaatusi igal pool oma territooriumil;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiivi 2006/1/EÜ (ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol) (3) artikli 2 lõige 2, milles sätestatakse, et kõnealuse direktiivi järgimist tõendab rendileping ja juhi tööleping, mis peavad olema renditud sõidukis; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiivi 2006/1/EÜ (ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol) (3) artikli 2 lõige 2, milles sätestatakse, et kõnealuse direktiivi järgimist tõendab rendileping ja juhi tööleping, mis peavad olema renditud sõidukis;

| d) | nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/135/EMÜ (siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (4) artikli 3 lõiked 3, 4 ja 5, milles sätestatakse, et sõidukõlblikkuse tunnistus, muud load või tunnistused tuleb esitada siseriikliku asutuse nõudmisel; |
| --- | --- |

d)

nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/135/EMÜ (siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (4) artikli 3 lõiked 3, 4 ja 5, milles sätestatakse, et sõidukõlblikkuse tunnistus, muud load või tunnistused tuleb esitada siseriikliku asutuse nõudmisel;

| e) | nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiivi 82/714/EMÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (5) artikli 17 lõige 1, milles sätestatakse, et liikmesriigid võivad igal ajal kontrollida, kas laevas on kõnealuse direktiivi tingimustele vastav tõend. |
| --- | --- |

e)

nõukogu 4. oktoobri 1982. aasta direktiivi 82/714/EMÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (5) artikli 17 lõige 1, milles sätestatakse, et liikmesriigid võivad igal ajal kontrollida, kas laevas on kõnealuse direktiivi tingimustele vastav tõend.

2. jagu

Määrused

| a) | Nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92 (bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta) (6) artiklid 14 ja 15, millega antakse volitatud kontrolliametnikule õigus nõuda ja kontrollida sõidupiletit või kõnealuse määrusega ettenähtud luba või kontrolldokumente; |
| --- | --- |

a)

Nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 684/92 (bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta) (6) artiklid 14 ja 15, millega antakse volitatud kontrolliametnikule õigus nõuda ja kontrollida sõidupiletit või kõnealuse määrusega ettenähtud luba või kontrolldokumente;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (7) artikkel 18, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis hõlmavad muu hulgas kontrollisüsteemi korraldamist, menetlust ja vahendeid, et tagada kõnealuse määruse sätete täitmine; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (7) artikkel 18, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis hõlmavad muu hulgas kontrollisüsteemi korraldamist, menetlust ja vahendeid, et tagada kõnealuse määruse sätete täitmine;

| c) | nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (8) artikkel 19, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad kontrollide korraldamist, menetlust ja läbiviimise vahendeid, et kontrollida, kas sõidumeerikud vastavad kõnealuse määruse sätetele; |
| --- | --- |

c)

nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (8) artikkel 19, millega antakse liikmesriikidele õigus võtta meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad kontrollide korraldamist, menetlust ja läbiviimise vahendeid, et kontrollida, kas sõidumeerikud vastavad kõnealuse määruse sätetele;

| d) | nõukogu 26. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 881/92 (turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi) (9) artikli 5 lõige 4, mille kohaselt tuleb tõestatud koopiat hoida sõidukis ja kontrollima volitatud ametniku nõudmisel tuleb see talle esitada. |
| --- | --- |

d)

nõukogu 26. märtsi 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 881/92 (turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi) (9) artikli 5 lõige 4, mille kohaselt tuleb tõestatud koopiat hoida sõidukis ja kontrollima volitatud ametniku nõudmisel tuleb see talle esitada.

2. OSA

SISERIIKLIK ÕIGUS

| a) | Kaupu ja inimesi vedavate sõidukite juhtide juhiloa kontroll |
| --- | --- |

a)

Kaupu ja inimesi vedavate sõidukite juhtide juhiloa kontroll

| b) | Kontroll, mis hõlmab ohtlike kaupade vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:






  i) | Dokumendid






  — | juhi koolitustunnistus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Kontroll, mis hõlmab ohtlike kaupade vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:

i)

Dokumendid

—

juhi koolitustunnistus

| — | ohutusjuhised |
| --- | --- |

—

ohutusjuhised

| — | TIR-tunnistus (ADR või samaväärsed normid) |
| --- | --- |

—

TIR-tunnistus (ADR või samaväärsed normid)

| — | võimaliku erandiloa koopia (ADR või samaväärsed normid) |
| --- | --- |

—

võimaliku erandiloa koopia (ADR või samaväärsed normid)

| ii) | Ohtlikke kaupu vedava sõiduki tunnusmärgid






  — | oranž tahvel






  — | vastavus nõuetele |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Ohtlikke kaupu vedava sõiduki tunnusmärgid

—

oranž tahvel

—

vastavus nõuetele

| — | paiknemine sõidukil |
| --- | --- |

—

paiknemine sõidukil

| — | ohumärgid sõidukil






  — | vastavus nõuetele |
| --- | --- | --- |

—

ohumärgid sõidukil

—

vastavus nõuetele

| — | paiknemine sõidukil |
| --- | --- |

—

paiknemine sõidukil

| — | mahuti tunnusmärk (kinnitatud mahuti, teisaldatav mahuti või paakkonteineri puhul)






  — | olemasolu ja loetavus |
| --- | --- | --- |

—

mahuti tunnusmärk (kinnitatud mahuti, teisaldatav mahuti või paakkonteineri puhul)

—

olemasolu ja loetavus

| — | viimase inspekteerimise kuupäev |
| --- | --- |

—

viimase inspekteerimise kuupäev

| — | inspekteerimisorgani tempel |
| --- | --- |

—

inspekteerimisorgani tempel

| iii) | Sõiduki varustus (ADR või samaväärsed normid)






  — | tagavaratulekustuti |
| --- | --- | --- |

iii)

Sõiduki varustus (ADR või samaväärsed normid)

—

tagavaratulekustuti

| — | erivarustus |
| --- | --- |

—

erivarustus

| iv) | Sõiduki koorem






  — | ülekoormus (vastavalt mahuti mahutavusele) |
| --- | --- | --- |

iv)

Sõiduki koorem

—

ülekoormus (vastavalt mahuti mahutavusele)

| — | pakendite turvalisus |
| --- | --- |

—

pakendite turvalisus

| — | segalasti keeld |
| --- | --- |

—

segalasti keeld

| c) | Kontroll, mis hõlmab kergesti riknevate toiduainete vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:






  i) | Dokumendid






  — | varustuse nõuetelevastavuse tunnistus |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kontroll, mis hõlmab kergesti riknevate toiduainete vedudel kasutatavaid transpordivahendeid ning eelkõige järgmist:

i)

Dokumendid

—

varustuse nõuetelevastavuse tunnistus

| ii) | Kergesti riknevate toiduainete vedamisel kasutatav erivarustus






  — | nõuetelevastavust kinnitav märk |
| --- | --- | --- |

ii)

Kergesti riknevate toiduainete vedamisel kasutatav erivarustus

—

nõuetelevastavust kinnitav märk

| — | tunnusmärgid |
| --- | --- |

—

tunnusmärgid

| iii) | Erivarustuse toimimine






  — | temperatuurirežiim. |
| --- | --- | --- |

iii)

Erivarustuse toimimine

—

temperatuurirežiim.

---

(1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.

(2)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.

(3)  ELT L 33, 4.2.2006, lk 82.

(4)  EÜT L 21, 29.1.1976, lk 10.

(5)  EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1.

(6)  EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1.

(7)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

(8)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

(9)  EÜT L 95, 9.4.1992, lk 1.

---

II LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS MUUDATUSEGA

(osutatud artiklis 5)

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4060/89 | (EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18). |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3356/91 | (EÜT L 318, 20.11.1991, lk 1). |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 4060/89

(EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18).

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3356/91

(EÜT L 318, 20.11.1991, lk 1).

---

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EMÜ) nr 4060/89 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 3a | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 5 |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt a | I lisa 1. osa 1. jao punkt a |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt b | I lisa 1. osa 1. jao punkt b |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt c | I lisa 1. osa 1. jao punkt c |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt d | — |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt e | I lisa 1. osa 1. jao punkt d |
| Lisa 1. osa direktiivide punkt f | I lisa 1. osa 1. jao punkt e |
| Lisa 1. osa määruste punkt a | I lisa 1. osa 2. jao punkt a |
| Lisa 1. osa määruste punkt b | — |
| Lisa 1. osa määruste punkt c | — |
| Lisa 1. osa määruste punkt d | I lisa 1. osa 2. jao punkt b |
| Lisa 1. osa määruste punkt e | I lisa 1. osa 2. jao punkt c |
| Lisa 1. osa määruste punkt f | I lisa 1. osa 2. jao punkt d |
| Lisa 2. osa | I lisa 2. osa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Määrus (EMÜ) nr 4060/89

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 3a

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 6

—

Artikkel 5

Lisa 1. osa direktiivide punkt a

I lisa 1. osa 1. jao punkt a

Lisa 1. osa direktiivide punkt b

I lisa 1. osa 1. jao punkt b

Lisa 1. osa direktiivide punkt c

I lisa 1. osa 1. jao punkt c

Lisa 1. osa direktiivide punkt d

—

Lisa 1. osa direktiivide punkt e

I lisa 1. osa 1. jao punkt d

Lisa 1. osa direktiivide punkt f

I lisa 1. osa 1. jao punkt e

Lisa 1. osa määruste punkt a

I lisa 1. osa 2. jao punkt a

Lisa 1. osa määruste punkt b

—

Lisa 1. osa määruste punkt c

—

Lisa 1. osa määruste punkt d

I lisa 1. osa 2. jao punkt b

Lisa 1. osa määruste punkt e

I lisa 1. osa 2. jao punkt c

Lisa 1. osa määruste punkt f

I lisa 1. osa 2. jao punkt d

Lisa 2. osa

I lisa 2. osa

—

II lisa

—

III lisa

---

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/70

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 1101/2008,

22. oktoober 2008,

konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 187,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Komisjonil peab olema talle asutamislepingutega usaldatud ülesannete täitmiseks täielik ja usaldusväärne teave. Tõhusaks juhtimiseks peaks Euroopa Ühenduste Statistikaametil (edaspidi „Eurostat”) olema võimalik saada kõik siseriiklikud statistilised andmed, mida on vaja ühenduse statistika koostamiseks ja vajalike analüüside tegemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil peab olema talle asutamislepingutega usaldatud ülesannete täitmiseks täielik ja usaldusväärne teave. Tõhusaks juhtimiseks peaks Euroopa Ühenduste Statistikaametil (edaspidi „Eurostat”) olema võimalik saada kõik siseriiklikud statistilised andmed, mida on vaja ühenduse statistika koostamiseks ja vajalike analüüside tegemiseks.

| (3) | EÜ asutamislepingu artiklis 10 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 192 nõutakse liikmesriikidelt ühenduse eesmärkide saavutamisele kaasaaitamist. See kohustus hõlmab kogu vajaliku teabe andmist. Teisalt, konfidentsiaalsete statistiliste andmete puudumine tähendab Eurostatile märkimisväärset teabekadu ühenduse tasandil ning raskendab ühenduse statistika koostamist ja analüüside tegemist. |
| --- | --- |

(3)

EÜ asutamislepingu artiklis 10 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 192 nõutakse liikmesriikidelt ühenduse eesmärkide saavutamisele kaasaaitamist. See kohustus hõlmab kogu vajaliku teabe andmist. Teisalt, konfidentsiaalsete statistiliste andmete puudumine tähendab Eurostatile märkimisväärset teabekadu ühenduse tasandil ning raskendab ühenduse statistika koostamist ja analüüside tegemist.

| (4) | Liikmesriikidel ei ole enam põhjust tugineda statistilise konfidentsiaalsuse sätetele, kuna Eurostat tagab samasuguse andmete konfidentsiaalsuse kui siseriiklikud statistikaasutused. Need tagatised sisalduvad juba teatud määral ühenduste asutamislepingutes, nimelt EÜ asutamislepingu artiklis 287, Euratomi asutamislepingu artikli 194 lõikes 1 ning ka nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kinnitatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused, (4) artiklis 17 ning neid võib tõhustada käesoleva määruse alusel võetavate asjakohaste meetmetega. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikidel ei ole enam põhjust tugineda statistilise konfidentsiaalsuse sätetele, kuna Eurostat tagab samasuguse andmete konfidentsiaalsuse kui siseriiklikud statistikaasutused. Need tagatised sisalduvad juba teatud määral ühenduste asutamislepingutes, nimelt EÜ asutamislepingu artiklis 287, Euratomi asutamislepingu artikli 194 lõikes 1 ning ka nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kinnitatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused, (4) artiklis 17 ning neid võib tõhustada käesoleva määruse alusel võetavate asjakohaste meetmetega.

| (5) | Käesoleva määrusega kaitstud statistilise konfidentsiaalsuse iga rikkumisega tuleks tõhusalt tegelda, olenemata sellest, kes on rikkuja. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kaitstud statistilise konfidentsiaalsuse iga rikkumisega tuleks tõhusalt tegelda, olenemata sellest, kes on rikkuja.

| (6) | Eurostati ametnikele ja muudele teenistujatele kohustuslike eeskirjade iga rikkumise eest, hoolimata sellest, kas need on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu, rakendatakse nende suhtes distsiplinaarkaristusi ja vajaduse korral ametisaladuse hoidmise kohustuse rikkumise eest kriminaalkaristusi Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklite 12 ja 18 ühissätete kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Eurostati ametnikele ja muudele teenistujatele kohustuslike eeskirjade iga rikkumise eest, hoolimata sellest, kas need on toime pandud tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu, rakendatakse nende suhtes distsiplinaarkaristusi ja vajaduse korral ametisaladuse hoidmise kohustuse rikkumise eest kriminaalkaristusi Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklite 12 ja 18 ühissätete kohaselt.

| (7) | Käesolevat määrust kohaldatakse ainult siseriiklike statistikaasutuste pädevusse kuuluvate konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamise suhtes Eurostatile. See ei mõjuta komisjonile muud liiki teabe edastamisega seotud siseriiklikke või ühenduse erisätteid. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat määrust kohaldatakse ainult siseriiklike statistikaasutuste pädevusse kuuluvate konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamise suhtes Eurostatile. See ei mõjuta komisjonile muud liiki teabe edastamisega seotud siseriiklikke või ühenduse erisätteid.

| (8) | Käesolev määrus võetakse vastu, ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punkti a kohaldamist, mille järgi ükski liikmesriik ei ole kohustatud esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus olevaks. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus võetakse vastu, ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punkti a kohaldamist, mille järgi ükski liikmesriik ei ole kohustatud esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus olevaks.

| (9) | Käesoleva määruse sätete rakendamine ja eriti Eurostatile edastatavate konfidentsiaalsete statistiliste andmete kaitseks kavandatud sätete rakendamine nõuab inimressursse ning tehnilisi ja rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse sätete rakendamine ja eriti Eurostatile edastatavate konfidentsiaalsete statistiliste andmete kaitseks kavandatud sätete rakendamine nõuab inimressursse ning tehnilisi ja rahalisi vahendeid.

| (10) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5), |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse eesmärk on:

| a) | lubada riigiasutustel edastada konfidentsiaalseid statistilisi andmeid Euroopa Ühenduste Statistikaametile (edaspidi „Eurostat”); |
| --- | --- |

a)

lubada riigiasutustel edastada konfidentsiaalseid statistilisi andmeid Euroopa Ühenduste Statistikaametile (edaspidi „Eurostat”);

| b) | tagada, et komisjon võtab kõik vajalikud meetmed sel viisil edastatud andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

b)

tagada, et komisjon võtab kõik vajalikud meetmed sel viisil edastatud andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult statistilise konfidentsiaalsuse suhtes. See ei mõjuta ühenduse või siseriiklikke erisätteid, mis kaitsevad muud kui statistilist konfidentsiaalsust.

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel on allpool esitatud mõisted määratletud järgmiselt:

| a) | „konfidentsiaalsed statistilised andmed” – andmed nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (6) artikli 13 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

„konfidentsiaalsed statistilised andmed” – andmed nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (6) artikli 13 tähenduses;

| b) | „riigiasutused” – siseriiklikud statistikaasutused ja teised siseriiklikud organid, kelle ülesanne on statistika kogumine ja kasutamine ühenduste heaks; |
| --- | --- |

b)

„riigiasutused” – siseriiklikud statistikaasutused ja teised siseriiklikud organid, kelle ülesanne on statistika kogumine ja kasutamine ühenduste heaks;

| c) | „füüsiliste isikute eraeluga seotud teave” – füüsiliste isikute era- ja pereeluga seotud teave, nagu see on erinevates liikmesriikides määratletud siseriiklike õigusaktide ja tava kohaselt; |
| --- | --- |

c)

„füüsiliste isikute eraeluga seotud teave” – füüsiliste isikute era- ja pereeluga seotud teave, nagu see on erinevates liikmesriikides määratletud siseriiklike õigusaktide ja tava kohaselt;

| d) | „kasutamine statistilistel eesmärkidel” – kasutamine eranditult statistiliste tabelite või statistiliste majandusanalüüside koostamiseks; seda ei tohi kasutada halduslikel, õiguslikel või maksustamise eesmärkidel ega vaadeldavate üksuste kontrollimiseks; |
| --- | --- |

d)

„kasutamine statistilistel eesmärkidel” – kasutamine eranditult statistiliste tabelite või statistiliste majandusanalüüside koostamiseks; seda ei tohi kasutada halduslikel, õiguslikel või maksustamise eesmärkidel ega vaadeldavate üksuste kontrollimiseks;

| e) | „statistiline üksus” – põhiüksus, mida Eurostatile edastatavad statistilised andmed hõlmavad; |
| --- | --- |

e)

„statistiline üksus” – põhiüksus, mida Eurostatile edastatavad statistilised andmed hõlmavad;

| f) | „otsene kindlakstegemine” – statistilise üksuse kindlakstegemine selle nime ja aadressi või ametlikult määratud ja avaldatud tunnusnumbri järgi; |
| --- | --- |

f)

„otsene kindlakstegemine” – statistilise üksuse kindlakstegemine selle nime ja aadressi või ametlikult määratud ja avaldatud tunnusnumbri järgi;

| g) | „kaudne kindlakstegemine” – võimalus teha kindlaks statistiline üksus muude kui punktis f nimetatud andmete järgi; |
| --- | --- |

g)

„kaudne kindlakstegemine” – võimalus teha kindlaks statistiline üksus muude kui punktis f nimetatud andmete järgi;

| h) | „Eurostati ametnikud” – ühenduste ametnikud Euroopa ühenduste personalieeskirjade artikli 1 tähenduses, kes töötavad Eurostatis; |
| --- | --- |

h)

„Eurostati ametnikud” – ühenduste ametnikud Euroopa ühenduste personalieeskirjade artikli 1 tähenduses, kes töötavad Eurostatis;

| i) | „muu Eurostati personal” – ühenduste teenistujad ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 2 kuni 5 tähenduses, kes töötavad Eurostatis; |
| --- | --- |

i)

„muu Eurostati personal” – ühenduste teenistujad ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 2 kuni 5 tähenduses, kes töötavad Eurostatis;

| j) | „avaldamine” – andmete esitamine mis tahes vormis: väljaanded, juurdepääs andmebaasidele, mikrofišid, telefoniside jne. |
| --- | --- |

j)

„avaldamine” – andmete esitamine mis tahes vormis: väljaanded, juurdepääs andmebaasidele, mikrofišid, telefoniside jne.

Artikkel 3

1.   Riigiasutustel on lubatud edastada Eurostatile konfidentsiaalseid statistilisi andmeid.

2.   Siseriiklikud eeskirjad statistilise konfidentsiaalsuse kohta ei tohi takistada Eurostatile konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist, kui ühenduse statistikat käsitleva ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine.

3.   Konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamine Eurostatile lõikes 2 määratletud tähenduses toimub nii, et statistilisi üksusi ei saa otseselt kindlaks teha. See säte ei välista võimalust kasutada laiemaid edastamiseeskirju kooskõlas liikmesriikide õigusaktidega.

4.   Riigiasutused ei ole kohustatud Eurostatile edastama füüsiliste isikute eraeluga seotud teavet, kui edastatud teave võimaldaks neid isikuid otseselt või kaudselt kindlaks teha.

Artikkel 4

1.   Komisjon võtab kõik regulatiivsed, halduslikud, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada statistiliste andmete konfidentsiaalsus, mille liikmesriikide pädevad asutused on Eurostatile edastanud kooskõlas artikliga 3.

2.   Komisjon kehtestab konfidentsiaalsete statistiliste andmete Eurostatile edastamise korra ja nende andmete kaitsmise põhimõtted artikli 7 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 5

1.   Komisjon annab Eurostati peadirektorile korralduse tagada liikmesriikide asutuste poolt Eurostatile edastatud andmete kaitse. Pärast artikli 7 lõikes 1 nimetatud komiteega konsulteerimist kehtestab komisjon kõnealuse kaitse tagamiseks Eurostati sisekorra.

2.   Eurostatile edastatud konfidentsiaalsed statistilised andmed on kättesaadavad ainult Eurostati ametnikele ja nad võivad neid andmeid kasutada üksnes statistilistel eesmärkidel.

3.   Erijuhtudel ja eranditult statistilistel eesmärkidel võib komisjon siiski anda konfidentsiaalsetele statistilistele andmetele juurdepääsu loa Eurostati muule personalile ja teistele Eurostati ruumides lepingu alusel töötavatele füüsilistele isikutele. Komisjon määrab kindlaks juurdepääsu korra vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud menetlusele.

4.   Eurostati valduses olevaid konfidentsiaalseid statistilisi andmeid võib levitada ainult koos teiste andmetega vormis, mis tagab, et statistilisi üksusi ei saa otseselt ega kaudselt kindlaks teha.

5.   Eurostati ametnikud ja muu personal ning teised Eurostati ruumides lepingu alusel töötavad füüsilised isikud ei tohi levitada neid andmeid muudel kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. See keeld kehtib ka pärast üleviimist, teenistuse lõppemist või pensionile jäämist.

6.   Lõigetes 1 kuni 5 nimetatud kaitsemeetmeid kohaldatakse:

| a) | kõikide konfidentsiaalsete statistiliste andmete suhtes, mille edastamine Eurostatile on ette nähtud ühenduse statistikat reguleerivates ühenduse õigusaktides; |
| --- | --- |

a)

kõikide konfidentsiaalsete statistiliste andmete suhtes, mille edastamine Eurostatile on ette nähtud ühenduse statistikat reguleerivates ühenduse õigusaktides;

| b) | kõikide konfidentsiaalsete statistiliste andmete suhtes, mille liikmesriigid on vabatahtlikult Eurostatile edastanud. |
| --- | --- |

b)

kõikide konfidentsiaalsete statistiliste andmete suhtes, mille liikmesriigid on vabatahtlikult Eurostatile edastanud.

Artikkel 6

Liikmesriigid võtavad enne 1. jaanuari 1992 kõik vajalikud meetmed, et tõkestada kooskõlas artikliga 3 edastatud konfidentsiaalsete statistiliste andmete saladuses hoidmise kohustuse rikkumisi. Kõnealused meetmed käsitlevad vähemalt neid rikkumisi, mille on asjaomaste liikmesriikide territooriumil toime pannud Eurostati ametnikud või muud teenistujad või teised Eurostati ruumides lepingu alusel töötavad füüsilised isikud.

Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamata komisjonile. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab statistilise konfidentsiaalsuse komitee, edaspidi „komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 8

Komitee vaatab läbi käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused, mille komitee esimees tõstatab kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel.

Artikkel 9

Määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90, mida on muudetud I lisas nimetatud määrustega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 22. oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P JOUYET

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 600) ja nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsus.

1

(2)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

2

(3)  Vt I lisa.

3

(4)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

(6)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

6

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos hilisemate muudatustega

| Nõukogu määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90
  (EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1). | |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97
  (EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1). | Ainult artikli 21 lõige 2 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). | Ainult II lisa punkt 4 |

Nõukogu määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90

(EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 322/97

(EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1).

Ainult artikli 21 lõige 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

Ainult II lisa punkt 4

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 esimene ja teine taane | Artikli 1 lõike 1 punktid a ja b |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõige 2 |
| Artikli 2 punktid 1 kuni 10 | Artikli 2 punktid a kuni j |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 3 esimene lõik | — |
| Artikli 3 lõike 3 teine lõik | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 5 lõige 6 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 5 lõiked 1 kuni 5 | Artikli 5 lõiked 1 kuni 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikli 7 lõiked 1 ja 2 | Artikli 7 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 7 lõige 3 | — |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90

Käesolev määrus

Artikli 1 lõike 1 esimene ja teine taane

Artikli 1 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 punktid 1 kuni 10

Artikli 2 punktid a kuni j

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõike 3 esimene lõik

—

Artikli 3 lõike 3 teine lõik

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 4

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 5 lõige 6

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 2

Artikli 5 lõiked 1 kuni 5

Artikli 5 lõiked 1 kuni 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikli 7 lõiked 1 ja 2

Artikli 7 lõiked 1 ja 2

Artikli 7 lõige 3

—

Artikkel 8

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

—

I lisa

—

II lisa

---

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/75 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/75

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1102/2008,

22. oktoober 2008,

metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ja artiklit 133 seoses käesoleva määruse artikliga 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Elavhõbeda sattumine keskkonda kujutab endast üldist ohtu, mis nõuab kohalike, piirkondlike, riiklike ja ülemaailmsete meetmete kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(1)

Elavhõbeda sattumine keskkonda kujutab endast üldist ohtu, mis nõuab kohalike, piirkondlike, riiklike ja ülemaailmsete meetmete kasutuselevõttu.

| (2) | Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud teatisele pealkirjaga „Ühenduse elavhõbedaalane strateegia”, nõukogu 24. juuni 2005. aasta järeldustele ja Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta resolutsioonile (3) eespool nimetatud strateegia kohta on vaja vähendada inimeste ja keskkonna elavhõbedaga kokkupuute riski. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni poolt nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud teatisele pealkirjaga „Ühenduse elavhõbedaalane strateegia”, nõukogu 24. juuni 2005. aasta järeldustele ja Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta resolutsioonile (3) eespool nimetatud strateegia kohta on vaja vähendada inimeste ja keskkonna elavhõbedaga kokkupuute riski.

| (3) | Ühenduse tasandil võetavaid meetmeid tuleb vaadelda osana elavhõbedaga kokkupuute vähendamisele suunatud ülemaailmsetest, eriti aga ÜRO keskkonnaprogrammi elavhõbedakava raames tehtavatest jõupingutusest. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse tasandil võetavaid meetmeid tuleb vaadelda osana elavhõbedaga kokkupuute vähendamisele suunatud ülemaailmsetest, eriti aga ÜRO keskkonnaprogrammi elavhõbedakava raames tehtavatest jõupingutusest.

| (4) | Elavhõbedakaevanduste sulgemine tekitab keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid probleeme ühenduses. Olemasolevate rahastusmehhanismide toel korraldatavate projektide ja teiste algatuste toetamine peaks jätkuma, et võimaldada kahjustatud piirkonnal leida kohaliku keskkonna, tööhõive ja majandustegevuse jaoks elujõulised lahendused. |
| --- | --- |

(4)

Elavhõbedakaevanduste sulgemine tekitab keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid probleeme ühenduses. Olemasolevate rahastusmehhanismide toel korraldatavate projektide ja teiste algatuste toetamine peaks jätkuma, et võimaldada kahjustatud piirkonnal leida kohaliku keskkonna, tööhõive ja majandustegevuse jaoks elujõulised lahendused.

| (5) | Elavhõbeda ülemaailmse pakkumise märgatavaks vähendamiseks tuleks metallilise elavhõbeda, kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi, elavhõbe(II)oksiidi ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, eksport ühendusest keelata. |
| --- | --- |

(5)

Elavhõbeda ülemaailmse pakkumise märgatavaks vähendamiseks tuleks metallilise elavhõbeda, kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi, elavhõbe(II)oksiidi ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, eksport ühendusest keelata.

| (6) | Ekspordikeelu tulemusena tekivad ühenduses suured elavhõbeda ülejäägid, mille uuesti turule laskmist tuleks vältida. Seetõttu tuleks ühenduses tagada sellise elavhõbeda ohutu ladustamine. |
| --- | --- |

(6)

Ekspordikeelu tulemusena tekivad ühenduses suured elavhõbeda ülejäägid, mille uuesti turule laskmist tuleks vältida. Seetõttu tuleks ühenduses tagada sellise elavhõbeda ohutu ladustamine.

| (7) | Jäätmeteks peetava metallilise elavhõbeda ohutuks ladustamiseks on teatavat liiki prügilate puhul asjakohane kehtestada erand nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta) (4) artikli 5 lõike 3 punktist a ning sätestada, et metallilise elavhõbeda taaskasutamist võimaldava vaheladustamise puhul, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, ei kohaldata nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/33/EÜ, millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt, (5) lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(7)

Jäätmeteks peetava metallilise elavhõbeda ohutuks ladustamiseks on teatavat liiki prügilate puhul asjakohane kehtestada erand nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta) (4) artikli 5 lõike 3 punktist a ning sätestada, et metallilise elavhõbeda taaskasutamist võimaldava vaheladustamise puhul, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, ei kohaldata nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/33/EÜ, millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt, (5) lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume.

| (8) | Direktiivi 1999/31/EÜ muud sätted peaksid kehtima kõikide jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamisrajatiste kohta. See hõlmab kõnealuse direktiiv artikli 8 punkti a alapunktis iv sätestatud nõuet, et loataotleja peab määratud korras esitama rahalise tagatise või muu sarnase tagatise, millega tagatakse, et täidetakse loast tulenevad kohustused (sealhulgas järelhooldust käsitlevad sätted) ja järgitakse sulgemiskorda. Lisaks kohaldatakse nimetatud ladustamisrajatiste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (6). |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 1999/31/EÜ muud sätted peaksid kehtima kõikide jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamisrajatiste kohta. See hõlmab kõnealuse direktiiv artikli 8 punkti a alapunktis iv sätestatud nõuet, et loataotleja peab määratud korras esitama rahalise tagatise või muu sarnase tagatise, millega tagatakse, et täidetakse loast tulenevad kohustused (sealhulgas järelhooldust käsitlevad sätted) ja järgitakse sulgemiskorda. Lisaks kohaldatakse nimetatud ladustamisrajatiste suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (6).

| (9) | Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, peaks kohaldama nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (7). |
| --- | --- |

(9)

Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes, mis kestab kauem kui üks aasta selleks ettenähtud ja varustatud maapealsetes rajatistes, peaks kohaldama nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (7).

| (10) | Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (8) kohaldamist. Sellegipoolest, et võimaldada ühenduses metallilist elavhõbedat nõuetekohaselt kõrvaldada, innustatakse lähtekoha ja sihtkoha pädevaid asutusi hoiduma jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda saadetiste suhtes vastuväidete esitamisest nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel. Märgitakse, et vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ei kohaldata sama määruse artikli 11 lõike 1 punkti a, kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (8) kohaldamist. Sellegipoolest, et võimaldada ühenduses metallilist elavhõbedat nõuetekohaselt kõrvaldada, innustatakse lähtekoha ja sihtkoha pädevaid asutusi hoiduma jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda saadetiste suhtes vastuväidete esitamisest nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel. Märgitakse, et vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ei kohaldata sama määruse artikli 11 lõike 1 punkti a, kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne.

| (11) | Inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu ladustamise tagamiseks tuleks maa-aluse ladustamise suhtes otsuse 2003/33/EÜ kohaselt teostatavat ohutuse hindamist täiendada erinõuetega ning muuta see kohaldatavaks ka maapealse ladustamise puhul. Lõplikke kõrvaldamistoiminguid ei tohiks lubada enne erinõuete ja vastuvõtukriteeriumide vastuvõtmist. Ladustamistingimused metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevanduses või sügavas maa-aluses, kaljuses pinnases peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad põhjavee kaitset elavhõbeda eest, elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist, läbilaskmatust ümbritseva keskkonna gaaside ja vedelike suhtes ja püsiladustuse korral jäätmete kindlalt kapseldamist deformeerimisprotsessi lõpus kaevandustes. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(11)

Inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu ladustamise tagamiseks tuleks maa-aluse ladustamise suhtes otsuse 2003/33/EÜ kohaselt teostatavat ohutuse hindamist täiendada erinõuetega ning muuta see kohaldatavaks ka maapealse ladustamise puhul. Lõplikke kõrvaldamistoiminguid ei tohiks lubada enne erinõuete ja vastuvõtukriteeriumide vastuvõtmist. Ladustamistingimused metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevanduses või sügavas maa-aluses, kaljuses pinnases peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad põhjavee kaitset elavhõbeda eest, elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist, läbilaskmatust ümbritseva keskkonna gaaside ja vedelike suhtes ja püsiladustuse korral jäätmete kindlalt kapseldamist deformeerimisprotsessi lõpus kaevandustes. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

| (12) | Maapealse ladustamise tingimused peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad ladustamise pöörduvust, elavhõbeda kaitset atmosfäärist pärit vee eest, läbilaskmatust pinnase suhtes ja elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. Metallilise elavhõbeda maapealset ladustamist peaks pidama ajutiseks lahenduseks. |
| --- | --- |

(12)

Maapealse ladustamise tingimused peaksid eelkõige järgima põhimõtteid, mis käsitlevad ladustamise pöörduvust, elavhõbeda kaitset atmosfäärist pärit vee eest, läbilaskmatust pinnase suhtes ja elavhõbeda gaasiliste heidete vältimist. Need kriteeriumid tuleks kehtestada direktiivi 1999/31/EÜ lisades, kui neid muudetakse käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. Metallilise elavhõbeda maapealset ladustamist peaks pidama ajutiseks lahenduseks.

| (13) | Kloorleeliste tööstus peaks käesoleva määruse jõustamise hõlbustamiseks saatma komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele kõik asjaomased andmed, mis puudutavad nende tehastes elektrokeemiliste elavhõbeelementide kasutusest kõrvaldamist. Tööstussektorid, kes saavad elavhõbedat maagaasi puhastamisel või mitteraudmetallide kaevandamisest ja väljasulatamisest tuleneva kõrvalsaadusena, peaksid samuti esitama komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele asjakohased andmed. Komisjon peaks tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(13)

Kloorleeliste tööstus peaks käesoleva määruse jõustamise hõlbustamiseks saatma komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele kõik asjaomased andmed, mis puudutavad nende tehastes elektrokeemiliste elavhõbeelementide kasutusest kõrvaldamist. Tööstussektorid, kes saavad elavhõbedat maagaasi puhastamisel või mitteraudmetallide kaevandamisest ja väljasulatamisest tuleneva kõrvalsaadusena, peaksid samuti esitama komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele asjakohased andmed. Komisjon peaks tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

| (14) | Käesoleva määruse õigeaegse hindamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid esitama teavet ladustamiseks ettenähtud rajatistele väljastatud lubade ning määruse kohaldamise ja selle turumõjude kohta. Importijad, eksportijad ja käitlejad peaksid teavitama metallilise elavhõbeda, kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi, elavhõbe(II)oksiidi ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, liikumisest ja kasutamisest. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse õigeaegse hindamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid esitama teavet ladustamiseks ettenähtud rajatistele väljastatud lubade ning määruse kohaldamise ja selle turumõjude kohta. Importijad, eksportijad ja käitlejad peaksid teavitama metallilise elavhõbeda, kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi, elavhõbe(II)oksiidi ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, liikumisest ja kasutamisest.

| (15) | Liikmesriigid peaksid määrama karistused, mida kohaldatakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele käesoleva määruse sätete rikkumise puhul. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid määrama karistused, mida kohaldatakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele käesoleva määruse sätete rikkumise puhul. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (16) | Ilma et see piiraks asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade, eriti artikli 81 kohaldamist, on elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete eksportimise, importimise ja ladustamisega seotud täiendatavate meetmete vajaduse hindamiseks asjakohane korraldada teabevahetust asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(16)

Ilma et see piiraks asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade, eriti artikli 81 kohaldamist, on elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete eksportimise, importimise ja ladustamisega seotud täiendatavate meetmete vajaduse hindamiseks asjakohane korraldada teabevahetust asjaomaste sidusrühmadega.

| (17) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid innustama tehnilise abi andmist arenguriikidele ja üleminekujärgus majandusega riikidele, kusjuures osutada tuleks eelkõige abi, mis hõlbustab üleminekut elavhõbedat mittesisaldavatele alternatiivsetele tehnoloogiatele ning elavhõbeda ja elavhõbedaühendite kasutusalade ning nende keskkonda sattumise järkjärgulist kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid innustama tehnilise abi andmist arenguriikidele ja üleminekujärgus majandusega riikidele, kusjuures osutada tuleks eelkõige abi, mis hõlbustab üleminekut elavhõbedat mittesisaldavatele alternatiivsetele tehnoloogiatele ning elavhõbeda ja elavhõbedaühendite kasutusalade ning nende keskkonda sattumise järkjärgulist kõrvaldamist.

| (18) | Käimas on elavhõbeda ohutu kõrvaldamisega, sealhulgas elavhõbeda stabiliseerimise või muul viisil tahkestamise erinevate võimalustega seotud uuringud. Komisjon peaks jälgima nimetatud uuringuid kui prioriteetseid ning esitama nii kiiresti kui võimalik aruande. See teave on tähtis, kuna annab põhjendatud alust käesoleva määruse läbivaatamiseks selle eesmärgi saavutamise huvides. |
| --- | --- |

(18)

Käimas on elavhõbeda ohutu kõrvaldamisega, sealhulgas elavhõbeda stabiliseerimise või muul viisil tahkestamise erinevate võimalustega seotud uuringud. Komisjon peaks jälgima nimetatud uuringuid kui prioriteetseid ning esitama nii kiiresti kui võimalik aruande. See teave on tähtis, kuna annab põhjendatud alust käesoleva määruse läbivaatamiseks selle eesmärgi saavutamise huvides.

| (19) | Selleks et välja selgitada, kas käesolevat määrust on vaja muuta, peaks komisjon arvestama nimetatud teavet hindamisaruannete esitamisel. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et välja selgitada, kas käesolevat määrust on vaja muuta, peaks komisjon arvestama nimetatud teavet hindamisaruannete esitamisel.

| (20) | Komisjon peaks samuti jälgima elavhõbeda pakkumise ja nõudluse ning eriti mitmepoolsete läbirääkimistega seotud rahvusvahelisi suundumusi, esitades vastava aruande, mis võimaldaks hinnata üldise lähenemisviisi kooskõla. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon peaks samuti jälgima elavhõbeda pakkumise ja nõudluse ning eriti mitmepoolsete läbirääkimistega seotud rahvusvahelisi suundumusi, esitades vastava aruande, mis võimaldaks hinnata üldise lähenemisviisi kooskõla.

| (21) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis käsitlevad metallilise elavhõbeda vaheladustamist teatud siinviidatud rajatistes, tuleks vastu võtta kooskõlas direktiiviga 1999/31/EÜ, võttes arvesse otsest sidet käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi vahel. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis käsitlevad metallilise elavhõbeda vaheladustamist teatud siinviidatud rajatistes, tuleks vastu võtta kooskõlas direktiiviga 1999/31/EÜ, võttes arvesse otsest sidet käesoleva määruse ja nimetatud direktiivi vahel.

| (22) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ekspordikeelu ja ladustamiskohustuse kehtestamisega vähendada elavhõbedaga kokkupuutumist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning arvestades selle mõju kaupade liikumisele, siseturu toimimist, samuti elavhõbedasaaste piiriülest levikut, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ekspordikeelu ja ladustamiskohustuse kehtestamisega vähendada elavhõbedaga kokkupuutumist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning arvestades selle mõju kaupade liikumisele, siseturu toimimist, samuti elavhõbedasaaste piiriülest levikut, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Metallilise elavhõbeda (Hg, CAS RN 7439-97-6), kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi (Hg2Cl2, CAS RN 10112-91-1), elavhõbe(II)oksiidi (HgO, CAS RN 21908-53-2) ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, eksport ühendusest on keelatud alates 15. märtsist 2011.

2.   Keeld ei kehti lõikes 1 osutatud ühendite ekspordi kohta, kui neid kasutatakse uurimis- ja arendustegevuseks, meditsiinis või analüüsil.

3.   Metallilise elavhõbeda segamine teiste ainetega üksnes metallilise elavhõbeda eksportimise eesmärgil on keelatud alates 15. märtsist 2011.

Artikkel 2

Alates 15. märtsist 2011 käsitatakse jäätmetena ning need kõrvaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivile 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (9) viisil, mis on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu, järgmisi aineid:

| a) | metallilist elavhõbedat, mida kloorleeliste tööstuses enam ei kasutata; |
| --- | --- |

a)

metallilist elavhõbedat, mida kloorleeliste tööstuses enam ei kasutata;

| b) | maagaasi puhastamisel saadud elavhõbedat; |
| --- | --- |

b)

maagaasi puhastamisel saadud elavhõbedat;

| c) | mitteraudmetallide kaevandamisel ja väljasulatamisel kõrvalsaadusena saadud elavhõbedat ja |
| --- | --- |

c)

mitteraudmetallide kaevandamisel ja väljasulatamisel kõrvalsaadusena saadud elavhõbedat ja

| d) | pärast 15. märtsi 2011. aastat ühenduses kinaverist ekstraheeritud metallilist elavhõbedat. |
| --- | --- |

d)

pärast 15. märtsi 2011. aastat ühenduses kinaverist ekstraheeritud metallilist elavhõbedat.

Artikkel 3

1.   Erandina direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõike 3 punktist a võib jäätmetena käsitatavat metallilist elavhõbedat sobivas mahutis kas:

| a) | vaheladustada kauem kui üks aasta või püsiladustada (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevandustes või sügavas, maa-aluses, kaljuses pinnases, mis tagab soolakaevandustega samaväärse ohutuse ja kontrolli all hoidmise taseme, või |
| --- | --- |

a)

vaheladustada kauem kui üks aasta või püsiladustada (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) metallilise elavhõbeda kõrvaldamiseks kohandatud soolakaevandustes või sügavas, maa-aluses, kaljuses pinnases, mis tagab soolakaevandustega samaväärse ohutuse ja kontrolli all hoidmise taseme, või

| b) | vaheladustada (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D15 määratletud kõrvaldamistoiming) kauem kui üks aasta metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks ettenähtud ja selleks varustatud maapealses rajatises. Sellisel juhul ei kohaldata otsuse 2003/33/EÜ lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

b)

vaheladustada (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D15 määratletud kõrvaldamistoiming) kauem kui üks aasta metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks ettenähtud ja selleks varustatud maapealses rajatises. Sellisel juhul ei kohaldata otsuse 2003/33/EÜ lisa punktis 2.4 sätestatud kriteeriume.

Direktiivi 1999/31/EÜ ja otsuse 2003/33/EÜ muid sätteid kohaldatakse punktide a ja b suhtes.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud ladustamistoimingute suhtes kohaldatakse direktiivi 96/82/EÜ.

Artikkel 4

1.   Käesoleva määruse artikli 3 kohase metallilise elavhõbeda kõrvaldamise ohutuse hindamise puhul vastavalt otsusele 2003/33/EÜ on tagatud metallilise elavhõbeda omadustest ja mõju pikaajalisusest ning kontrolli all hoidmisest tulenevate riskide arvessevõtmine.

2.   Direktiivi 1999/31/EÜ artiklites 8 ja 9 osutatud luba, mis antakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud rajatistele, sisaldab mahutite korrapärase visuaalse kontrolli ja võimalike lekete avastamiseks aurude tuvastamisseadmete paigaldamise nõuet.

3.   Käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud rajatistele kehtestatavad nõuded ja metallilise elavhõbeda vastuvõtukriteeriumid, millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa, võetakse vastu vastavalt nimetatud direktiivi artiklis 16 osutatud menetlusele. Komisjon teeb asjakohase ettepaneku niipea kui võimalik ja hiljemalt 1. jaanuariks 2010, võttes arvesse artikli 8 lõike 1 kohaselt korraldatud teabevahetuse tulemusi ja artikli 8 lõike 2 kohaselt koostatud aruannet elavhõbeda ohutu kõrvaldamise võimalustega seotud uuringute kohta.

Kõiki metallilise elavhõbeda lõplikke kõrvaldamistoiminguid (direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktis D12 määratletud kõrvaldamistoiming) lubatakse alles pärast direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa muudatuste vastuvõtmise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile koopia igast metallilise elavhõbeda vahe- või püsiladustamiseks (vastavalt direktiivi 2006/12/EÜ IIA lisa punktides D15 ja D12 määratletud kõrvaldamistoimingud) ettenähtud rajatisele väljastatud loast, millega kaasneb käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kohane ohutuse hindamine.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 1. juuliks 2012 käesoleva määruse kohaldamisest ja selle turumõjudest oma territooriumidel. Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid nimetatud teabe enne nimetatud kuupäeva.

3.   Hiljemalt 1. juuliks 2012 esitavad importijad, eksportijad ja artiklis 2 osutatud toimingute läbiviijad vajadusel komisjonile ja pädevatele asutustele järgmised andmed:

| a) | ühendusse sisse toodava metallilise elavhõbeda kogused, hinnad, lähte- ja sihtriigid ning kavandatav kasutusala; |
| --- | --- |

a)

ühendusse sisse toodava metallilise elavhõbeda kogused, hinnad, lähte- ja sihtriigid ning kavandatav kasutusala;

| b) | jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ühendusesiseste piiriüleste tehingute kogused, lähte- ja sihtriigid. |
| --- | --- |

b)

jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ühendusesiseste piiriüleste tehingute kogused, lähte- ja sihtriigid.

Artikkel 6

1.   Kloorleeliste tööstuse ettevõtjad saadavad komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele järgmised andmed, mis puudutavad antud aastal elavhõbeda kasutusest kõrvaldamist:

| a) | kloorleeliste tööstuses veel kasutuses oleva elavhõbeda koguhulga täpseim hinnang; |
| --- | --- |

a)

kloorleeliste tööstuses veel kasutuses oleva elavhõbeda koguhulga täpseim hinnang;

| b) | rajatises ladustatud elavhõbeda koguhulk; |
| --- | --- |

b)

rajatises ladustatud elavhõbeda koguhulk;

| c) | üksikutesse ajutise või püsiva ladustamise rajatistesse saadetud elavhõbeda jäätmete kogus, nende rajatiste asukoht ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

c)

üksikutesse ajutise või püsiva ladustamise rajatistesse saadetud elavhõbeda jäätmete kogus, nende rajatiste asukoht ja kontaktandmed.

2.   Asjaomased äriühingud tööstussektorites, kes saavad elavhõbedat maagaasi puhastamisel või mitteraudmetallide kaevandamisest ja väljasulatamisest tuleneva kõrvalsaadusena, saadavad komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele antud aastal saadud elavhõbedaga seotud järgmised andmed:

| a) | saadud elavhõbeda kogus; |
| --- | --- |

a)

saadud elavhõbeda kogus;

| b) | üksikutesse ajutise või püsiva ladustamise rajatistesse saadetud elavhõbeda kogus, nende rajatiste asukoht ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

b)

üksikutesse ajutise või püsiva ladustamise rajatistesse saadetud elavhõbeda kogus, nende rajatiste asukoht ja kontaktandmed.

3.   Asjaomased äriühingud saadavad lõigetes 1 ja 2 osutatud andmed vajaduse korral esimest korda hiljemalt 4. detsembriks 2009 ja seejärel iga aasta 31. maiks.

4.   Komisjon teeb lõikes 3 toodud teabe üldsusele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (10).

Artikkel 7

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt 4. detsembriks 2009 ja annavad viivitamata teada mis tahes järgnevatest neid puudutavatest muudatustest.

Artikkel 8

1.   Komisjon korraldab hiljemalt 1. jaanuariks 2010 teabevahetuse liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vahel. Teabevahetuse käigus hinnatakse eelkõige seda, kas on vaja:

| a) | laiendada ekspordikeeldu teistele elavhõbedaühenditele, madalama elavhõbedasisaldusega segudele ja elavhõbedat sisaldavatele toodetele, eelkõige termomeetritele, baromeetritele ja sfügmomanomeetritele; |
| --- | --- |

a)

laiendada ekspordikeeldu teistele elavhõbedaühenditele, madalama elavhõbedasisaldusega segudele ja elavhõbedat sisaldavatele toodetele, eelkõige termomeetritele, baromeetritele ja sfügmomanomeetritele;

| b) | keelustada metallilise elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete import; |
| --- | --- |

b)

keelustada metallilise elavhõbeda, elavhõbedaühendite ja elavhõbedat sisaldavate toodete import;

| c) | laiendada ladustamise kohustust muudest allikatest pärit metallilisele elavhõbedale; |
| --- | --- |

c)

laiendada ladustamise kohustust muudest allikatest pärit metallilisele elavhõbedale;

| d) | kehtestada tähtajad metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks. |
| --- | --- |

d)

kehtestada tähtajad metallilise elavhõbeda vaheladustamiseks.

Nimetatud teabevahetuse käigus võetakse samuti arvesse uuringuid ohutu kõrvaldamise võimaluste kohta.

Komisjon korraldab täiendavaid teabevahetusi, kui uus asjakohane teave on muutunud kättesaadavaks.

2.   Komisjon jälgib käimasolevaid metallilise elavhõbeda ohutu kõrvaldamise võimalustega, sealhulgas tahkestamisega seotud uuringuid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 1. jaanuariks 2010. Nimetatud aruande põhjal esitab komisjon vajadusel käesoleva määruse läbivaatamise ettepaneku nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 15. märtsiks 2013.

3.   Komisjon hindab käesoleva määruse kohaldamist ja selle turumõjusid ühenduses, võttes arvesse lõigetes 1 ja 2 ning artiklites 5 ja 6 osutatud teavet.

4.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nii ruttu kui võimalik, kuid hiljemalt 15. märtsiks 2013 aruande, milles käsitletakse lõikes 1 osutatud teabevahetuse ja lõikes 3 osutatud hindamise ning lõikes 2 osutatud aruande tulemusi, ning millele vajaduse korral lisatakse ettepanek käesoleva määruse läbivaatamiseks.

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juuliks 2010 aruande elavhõbedaga seotud mitmepoolsete tegevuste ja läbirääkimiste kohta, hinnates seejuures eelkõige käesoleva määruse meetmete tähtaegade ja kohaldamisala kooskõla rahvusvaheliste arengutega.

Artikkel 9

Siseriiklikud meetmed, mis piiravad metallilise elavhõbeda, kinaveri, elavhõbe(I)kloriidi, elavhõbe(II)oksiidi ja teiste ainetega segatud metallilise elavhõbeda, sealhulgas elavhõbedasulamite, mille elavhõbedasisaldus on vähemalt 95 massiprotsenti, eksporti ja mis on vastu võetud kooskõlas ühenduse õigusaktidega enne 22. oktoobrit 2008, võivad liikmesriikides jääda kehtima kuni 15. märtsini 2011.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 22. oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 168.20.7.2007, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 209), nõukogu 20. detsembri 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 52 E, 26.2.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 21. mai 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 128.

3

(4)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

4

(5)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 27.

5

(6)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

6

(7)  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.

7

(8)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

9

(10)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

10

---

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/80 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/80

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1103/2008,

22. oktoober 2008,

millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega

Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega

III osa

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c, artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti a ja artiklit 67,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (5), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmise jaoks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiaktide vähem olulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähem oluliste sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ (5), millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmise jaoks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiaktide vähem olulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähem oluliste sätetega.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamiseks asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kohandada neid õigusakte kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleb kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamiseks asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kohandada neid õigusakte kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (3) | Ühendkuningriik ja Iirimaa on osalenud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt õigusaktide vastuvõtmisel ja kohaldamisel, mida muudetakse käesoleva määrusega, ning seega osalevad nad ka käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik ja Iirimaa on osalenud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt õigusaktide vastuvõtmisel ja kohaldamisel, mida muudetakse käesoleva määrusega, ning seega osalevad nad ka käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses tähendab „liikmesriik” kõiki liikmesriike peale Taani.

Artikkel 2

Lisas loetletud õigusaktid kohandatakse vastavalt kõnealusele lisale otsusega 1999/468/EÜ, mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ.

Artikkel 3

Viiteid lisas loetletud õigusaktide sätetele käsitatakse viidetena kõnealustele sätetele nii, nagu neid on käesoleva määrusega kohandatud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 22. oktoober 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-P. JOUYET

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 35.

1

(2)  ELT C 117, 14.5.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

---

LISA

1.   Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades
   (1)

Komisjonile tuleks määruse (EÜ) nr 44/2001 puhul anda volitus ajakohastada ja tehniliselt kohandada kõnealuse määruse lisades esitatud vorme. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 44/2001 vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001 järgmiselt.

| 1. | Artikli 74 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   V ja VI lisas esitatud näidisvormide ajakohastamise ja tehnilise kohandamise üle otsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 75 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 74 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   V ja VI lisas esitatud näidisvormide ajakohastamise ja tehnilise kohandamise üle otsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 75 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | Artikkel 75 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 75
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 75 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 75

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

2.   Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades
   (2)

Komisjonile tuleks määruse (EÜ) nr 1206/2001 puhul anda volitus ajakohastada ja tehniliselt kohandada kõnealuse määruse lisades esitatud vorme. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1206/2001 vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1206/2001 järgmiselt.

| 1. | Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lisas toodud tüüpvorme ajakohastab või neis teeb tehnilisi muudatusi komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lisas toodud tüüpvorme ajakohastab või neis teeb tehnilisi muudatusi komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

3.   Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest
   (3)

Komisjonile tuleks määruse (EÜ) nr 343/2003 puhul anda volitus võtta vastu humanitaarklausli rakendamise tingimused ja kord ning üleandmiste teostamise kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 343/2003 vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2003 järgmiselt.

| 1. | Artikli 15 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Käesoleva artikli rakendamise tingimused ja korra, sealhulgas vajaduse korral lepitusmenetlused kõnealuste isikute kokkuviimise vajadust või selle teostamise paika käsitlevate liikmesriikide vaheliste erimeelsuste lahendamiseks, võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 15 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesoleva artikli rakendamise tingimused ja korra, sealhulgas vajaduse korral lepitusmenetlused kõnealuste isikute kokkuviimise vajadust või selle teostamise paika käsitlevate liikmesriikide vaheliste erimeelsuste lahendamiseks, võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Üleandmiste teostamist käsitlevad täiendavad eeskirjad võib vastu võtta komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 19 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Üleandmiste teostamist käsitlevad täiendavad eeskirjad võib vastu võtta komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 3. | Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Üleandmiste teostamist käsitlevad täiendavad eeskirjad võib vastu võtta komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Üleandmiste teostamist käsitlevad täiendavad eeskirjad võib vastu võtta komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 4. | Artikli 27 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 27 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta
   (4)

Komisjonile tuleks määruse (EÜ) nr 805/2004 puhul anda volitus muuta lisades esitatud tüüpvorme. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 805/2004 vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Seetõttu asendatakse määruse (EÜ) nr 805/2004 artiklid 31 ja 32 järgmisega:

„Artikkel 31

Lisade muudatused

Muudatusi lisades esitatud tüüpvormides teeb komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 32 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 32

Komitee

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 44/2001 artiklis 75 osutatud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.

4

---

14.11.2008

| 14.11.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 304/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 304/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---