# Europeiska unionens L 28/30 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 28 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången30 januari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 28

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången30 januari 2009

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/49/EG |
| | * | Rådets beslut av den 28 november 2008 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin | 1 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin | 3 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Rådet

2009/49/EG

*

Rådets beslut av den 28 november 2008 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin

1

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin

3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 30.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 28/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 28 november 2008

om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin

(2009/49/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (1), som godkändes genom rådets beslut 94/184/EG (2), föreskrivs att ytterligare förhandlingar krävs i fråga om övergångsperioderna för de beteckningar som avses i artiklarna 8 och 11 i det avtalet. |
| --- | --- |

(1)

I avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (1), som godkändes genom rådets beslut 94/184/EG (2), föreskrivs att ytterligare förhandlingar krävs i fråga om övergångsperioderna för de beteckningar som avses i artiklarna 8 och 11 i det avtalet.

| (2) | Den 23 oktober 2000 bemyndigade rådet kommissionen att förhandla fram ett nytt avtal mellan gemenskapen och Australien om handel med vin. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 oktober 2000 bemyndigade rådet kommissionen att förhandla fram ett nytt avtal mellan gemenskapen och Australien om handel med vin.

| (3) | Dessa förhandlingar har nu slutförts och ett nytt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (nedan kallat avtalet) paraferades av båda parter den 5 juni 2007. |
| --- | --- |

(3)

Dessa förhandlingar har nu slutförts och ett nytt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (nedan kallat avtalet) paraferades av båda parter den 5 juni 2007.

| (4) | Avtalet bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör därför godkännas.

| (5) | För att underlätta genomförandet av avtalet och eventuella ändringar av bilagorna bör kommissionen bemyndigas att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med förfarandet i rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3). |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta genomförandet av avtalet och eventuella ändringar av bilagorna bör kommissionen bemyndigas att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med förfarandet i rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (3).

| (6) | Från och med den dag då detta avtal träder i kraft ska det tidigare avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin, protokollet till detta och den därtill hörande skriftväxlingen, som undertecknades i Bryssel och Canberra den 26 januari 1994 och den 31 januari 1994, upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Från och med den dag då detta avtal träder i kraft ska det tidigare avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin, protokollet till detta och den därtill hörande skriftväxlingen, som undertecknades i Bryssel och Canberra den 26 januari 1994 och den 31 januari 1994, upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin samt de bilagor, det protokoll, de förklaringar och de konsoliderade skriftväxlingar som fogats till detta (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för gemenskapen.

Artikel 3

Vid tillämpningen av artikel 29.3 i avtalet bemyndigas kommissionen härmed att i enlighet med det förfarande, beroende på vilket som är lämpligt, som avses i artikel 113.1 eller 113.2 i förordning (EG) nr 479/2008 vidta de åtgärder som krävs för att tillämpa avtalet och ändra dess bilagor och protokoll, i enlighet med artiklarna 29 och 30 i avtalet.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 november 2008.

På rådets vägnar

M. BARNIER

Ordförande

---

(1)  EGT L 86, 31.3.1994, s. 3.

1

(2)  EGT L 86, 31.3.1994, s. 1.

2

(3)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

3

---

AVTAL

Mellan europeiska gemenskapen och australien om handel med vin

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

nedan kallad ”gemenskapen”,

å ena sidan, och

AUSTRALIEN,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM ÖNSKAR förbättra förutsättningarna för en gynnsam och harmonisk utveckling av handeln och för främjandet av det handelsmässiga samarbetet inom vinsektorn på grundval av jämlikhet, gemensamma fördelar och ömsesidighet,

SOM ERKÄNNER att de avtalsslutande parterna önskar skapa närmare förbindelser inom vinsektorn för att underlätta handeln dem emellan,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

De avtalsslutande parterna ska på grundval av icke-diskriminering och ömsesidighet och i enlighet med de villkor som fastställs i detta avtal underlätta och främja handeln med vin med ursprung inom gemenskapen och i Australien.

Artikel 2

Tillämpningsområde och omfattning

Detta avtal ska tillämpas på vin som omfattas av undernummer 22.04 i det harmoniserade systemet i den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, upprättad i Bryssel den 14 juni 1983 (1).

Artikel 3

Definitioner

Om inte annat anges, avses i detta avtal med

| a) | vin med ursprung i/inom följt av namnet på en av de avtalsslutande parterna: vin framställt på vederbörande avtalsslutande parts territorium enbart av druvor som helt och hållet skördats på den partens territorium, |
| --- | --- |

a)

vin med ursprung i/inom följt av namnet på en av de avtalsslutande parterna: vin framställt på vederbörande avtalsslutande parts territorium enbart av druvor som helt och hållet skördats på den partens territorium,

| b) | geografisk beteckning: en beteckning som definieras i artikel 22.1 i TRIPs-avtalet, |
| --- | --- |

b)

geografisk beteckning: en beteckning som definieras i artikel 22.1 i TRIPs-avtalet,

| c) | traditionellt uttryck: en traditionellt använd beteckning som bl.a. avser framställningsmetoden för ett vin eller dess kvalitet, färg eller typ och som i gemenskapens lagar och andra författningar är godkänd för beskrivning och presentation av ett vin med ursprung inom gemenskapens territorium, |
| --- | --- |

c)

traditionellt uttryck: en traditionellt använd beteckning som bl.a. avser framställningsmetoden för ett vin eller dess kvalitet, färg eller typ och som i gemenskapens lagar och andra författningar är godkänd för beskrivning och presentation av ett vin med ursprung inom gemenskapens territorium,

| d) | beskrivning: de ord som används i märkningen, i följedokument vid transport av vinet, i handelsdokument, särskilt fakturor och följesedlar, och i reklammaterial, |
| --- | --- |

d)

beskrivning: de ord som används i märkningen, i följedokument vid transport av vinet, i handelsdokument, särskilt fakturor och följesedlar, och i reklammaterial,

| e) | märkning: alla beskrivningar och andra hänvisningar, symboler, illustrationer, geografiska beteckningar eller varumärken som kännetecknar vinet och som förekommer på samma behållare, inbegripet på dess förslutning, och på lappar som fästs på behållaren samt på flaskhalsöverdrag, |
| --- | --- |

e)

märkning: alla beskrivningar och andra hänvisningar, symboler, illustrationer, geografiska beteckningar eller varumärken som kännetecknar vinet och som förekommer på samma behållare, inbegripet på dess förslutning, och på lappar som fästs på behållaren samt på flaskhalsöverdrag,

| f) | presentation: de ord som används på behållaren, inbegripet dess förslutning, på märkningen och på förpackningen, |
| --- | --- |

f)

presentation: de ord som används på behållaren, inbegripet dess förslutning, på märkningen och på förpackningen,

| g) | förpackning: sådana skyddsomslag, t.ex. papper, halmfodral av alla slag, kartonger och lådor, som används vid transport av en eller flera behållare och vid försäljning till slutkonsumenten, |
| --- | --- |

g)

förpackning: sådana skyddsomslag, t.ex. papper, halmfodral av alla slag, kartonger och lådor, som används vid transport av en eller flera behållare och vid försäljning till slutkonsumenten,

| h) | TRIPs-avtalet: avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter fogat som bilaga 1C till WTO-avtalet, |
| --- | --- |

h)

TRIPs-avtalet: avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter fogat som bilaga 1C till WTO-avtalet,

| i) | WTO-avtalet: avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen som undertecknades i Marrakech den 15 april 1994. |
| --- | --- |

i)

WTO-avtalet: avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen som undertecknades i Marrakech den 15 april 1994.

| j) | Om inte annat följer av artiklarna 29.3 e och 30.3 c avses med en hänvisning till lagar, lagstiftning eller andra författningar en hänvisning till lagar, lagstiftning eller andra författningar i deras lydelse vid dagen för undertecknandet av avtalet. Om en avtalsslutande part vid undertecknandet meddelar den andra avtalsslutande parten att den behöver anta lagar, lagstiftning eller andra författningar för att fullgöra sina skyldigheter enligt detta avtal ska en hänvisning till sådana lagar, lagstiftning eller andra författningar anses som en hänvisning till dessa lagar, lagstiftning eller andra författningar i deras lydelse den dag då den berörda avtalsslutande parten meddelar den andra avtalsslutande parten att den uppfyller kraven för detta avtals ikraftträdande. |
| --- | --- |

j)

Om inte annat följer av artiklarna 29.3 e och 30.3 c avses med en hänvisning till lagar, lagstiftning eller andra författningar en hänvisning till lagar, lagstiftning eller andra författningar i deras lydelse vid dagen för undertecknandet av avtalet. Om en avtalsslutande part vid undertecknandet meddelar den andra avtalsslutande parten att den behöver anta lagar, lagstiftning eller andra författningar för att fullgöra sina skyldigheter enligt detta avtal ska en hänvisning till sådana lagar, lagstiftning eller andra författningar anses som en hänvisning till dessa lagar, lagstiftning eller andra författningar i deras lydelse den dag då den berörda avtalsslutande parten meddelar den andra avtalsslutande parten att den uppfyller kraven för detta avtals ikraftträdande.

Artikel 4

Allmänna bestämmelser

1.   Om inte annat anges i detta avtal ska import och saluföring av vin ske i enlighet med de lagar och andra författningar som gäller på den importerande avtalsslutande partens territorium.

2.   De avtalsslutande parterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de skyldigheter som fastställs i detta avtal fullgörs. De ska säkerställa att de i avtalet uppställda målen nås.

AVDELNING I

OENOLOGISKA METODER OCH BEHANDLINGAR OCH KRAV PÅ VINETS SAMMANSÄTTNING

Artikel 5

Befintliga oenologiska metoder och behandlingar och krav på vinets sammansättning

1.   Gemenskapen ska tillåta import till och saluföring för direkt mänsklig konsumtion på sitt territorium av alla viner som har sitt ursprung i Australien och som framställts i enlighet med

| a) | en eller flera av de oenologiska metoder eller behandlingar som anges i del A punkt 1 i bilaga 1,
  och |
| --- | --- |

a)

en eller flera av de oenologiska metoder eller behandlingar som anges i del A punkt 1 i bilaga 1,

och

| b) | de krav rörande sammansättningen som fastställs i punkt I.1 i protokollet till avtalet. |
| --- | --- |

b)

de krav rörande sammansättningen som fastställs i punkt I.1 i protokollet till avtalet.

2.   Australien ska tillåta import till och saluföring för direkt mänsklig konsumtion av människor på sitt territorium av alla viner som har sitt ursprung inom gemenskapen och som framställts i enlighet med en eller flera av de oenologiska metoder eller behandlingar som förtecknas i del B punkt 1 i bilaga I.

3.   De avtalsslutande parterna erkänner att de oenologiska metoder eller behandlingar som förtecknas i bilaga I och de krav rörande vinets sammansättning som fastställs i protokollet uppfyller de syften och krav som fastställs i artikel 7.

Artikel 6

Nya oenologiska metoder och behandlingar och krav på vinets sammansättning eller ändringar av dessa

1.   Om en avtalsslutande part ämnar tillåta en ny, eller ändra en befintlig, oenologisk metod eller behandling eller krav på vinets sammansättning för kommersiell användning på dess territorium, och dessa inte är tillåtna av den andra avtalsslutande parten enligt artikel 5, och kräver ändringar av bilaga I i enlighet med artikel 11, ska den berörda parten snarast möjligt skriftligen underrätta den andra avtalsslutande parten om detta och ge denne en rimlig möjlighet att inkomma med synpunkter innan det slutliga tillståndet beviljas för den nya eller ändrade oenologiska metoden eller behandlingen eller det nya eller ändrade kravet på vinets sammansättning.

2.   Den avtalsslutande parten ska även på begäran tillhandahålla teknisk dokumentation till stöd för det föreslagna tillståndet för den nya eller ändrade oenologiska metoden eller behandlingen eller det nya eller ändrade kravet på vinets sammansättning, med beaktande av de syften och krav som anges i artikel 7, för att underlätta den andra avtalsslutande partens bedömning av förslaget.

3.   Bedömningen av ett förslag till en ny eller ändrad oenologisk metod eller behandling eller ett nytt eller ändrat krav på vinets sammansättning enligt punkt 1 ska göras av den andra avtalsslutande parten med beaktande av de syften och krav som fastställs i artikel 7.

4.   En avtalsslutande part ska inom 30 dagar efter det att ett tillstånd för en ny eller ändrad oenologisk metod eller behandling eller ett nytt eller ändrat krav på vinets sammansättning har trätt i kraft anmäla detta till den andra avtalsslutande parten.

5.   Den anmälan som avses i punkt 4 ska omfatta en beskrivning av den nya eller ändrade oenologiska metoden eller behandlingen eller det nya eller ändrade kravet på vinets sammansättning.

6.   Om teknisk dokumentation enligt punkt 2 inte har tillhandahållits ska den avtalsslutande part som gör anmälan, på begäran av den andra avtalsslutande parten, tillhandahålla den tekniska dokumentation som anges i samma punkt.

7.   Denna artikel ska inte tillämpas om en avtalsslutande part anpassar en oenologisk metod eller behandling som avses i del C i bilaga I enbart för att ta hänsyn till särskilda klimatförhållanden under ett vinår, förutsatt att det rör sig om en mindre anpassning som inte väsentligen ändrar den oenologiska metoden eller behandlingen eller kravet på vinets sammansättning (”teknisk anpassning”). Den avtalsslutande part som föreslår en teknisk anpassning ska anmäla detta till den andra avtalsslutande parten snarast möjligt, men åtminstone före saluföringen på den andra avtalsslutande partens territorium.

Artikel 7

Syften och krav

1.   Nya eller ändrade oenologiska metoder, behandlingar eller krav på vinets sammansättning som används för framställning av vin ska uppfylla följande syften:

| a) | De ska skydda folkhälsan. |
| --- | --- |

a)

De ska skydda folkhälsan.

| b) | De ska skydda konsumenten mot bedrägliga metoder. |
| --- | --- |

b)

De ska skydda konsumenten mot bedrägliga metoder.

| c) | De ska följa reglerna för god oenologisk praxis enligt punkt 2. |
| --- | --- |

c)

De ska följa reglerna för god oenologisk praxis enligt punkt 2.

2.   God oenologisk praxis ska uppfylla följande krav:

| I. | Den får inte vara förbjuden enligt lagar och andra författningar i ursprungslandet. |
| --- | --- |

I.

Den får inte vara förbjuden enligt lagar och andra författningar i ursprungslandet.

| II. | Den ska säkra produktens särprägel utifrån konceptet att ett vins typiska egenskaper beror på valet av druvsorter. |
| --- | --- |

II.

Den ska säkra produktens särprägel utifrån konceptet att ett vins typiska egenskaper beror på valet av druvsorter.

| III. | Den ska särskilt ta hänsyn till klimat- och jordmånsförhållandena och andra produktionsförhållanden i odlingsområdet. |
| --- | --- |

III.

Den ska särskilt ta hänsyn till klimat- och jordmånsförhållandena och andra produktionsförhållanden i odlingsområdet.

| IV. | Det ska finnas ett rimligt tekniskt eller praktiskt behov av att bl.a. förbättra vinets lagringsegenskaper och stabilitet eller stärka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

IV.

Det ska finnas ett rimligt tekniskt eller praktiskt behov av att bl.a. förbättra vinets lagringsegenskaper och stabilitet eller stärka konsumenternas förtroende.

| V. | De behandlingar eller tillsatser som krävs för att uppnå den önskade effekten ska begränsas till ett minimum. |
| --- | --- |

V.

De behandlingar eller tillsatser som krävs för att uppnå den önskade effekten ska begränsas till ett minimum.

Artikel 8

Provisoriskt tillstånd

Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som föreskrivs i artikel 35 ska de viner som framställs med de nya eller ändrade oenologiska metoder, behandlingar eller krav på vinets sammansättning som anmäls av en avtalsslutande part enligt artikel 6.4 provisoriskt beviljas tillstånd för import och saluföring på den andra avtalsslutande partens territorium.

Artikel 9

Invändningsförfarande

1.   Inom 6 månader efter det att en avtalsslutande part har mottagit den anmälan från den andra avtalsslutande parten som avses i artikel 6.4 får den första avtalsslutande parten göra skriftliga invändningar mot den anmälda nya eller ändrade oenologiska metoden eller behandlingen eller det nya eller ändrade kravet på vinets sammansättning med hänvisning till att kraven i artikel 7.1 b och/eller c inte är uppfyllda. Om en avtalsslutande part gör en invändning kan endera av de avtalsslutande parterna begära samråd enligt artikel 37. Om tvisten inte löses inom 12 månader efter det att den avtalsslutande parten har mottagit anmälan enligt artikel 6.4 kan endera avtalsslutande part begära skiljedom enligt artikel 10.

2.   Inom två månader efter det att den anmälan som avses i punkt 1 har mottagits kan den avtalsslutande parten begära upplysningar eller ett utlåtande från Internationella vinorganisationen (Organisation Internationale de la Vigne et du Vin (OIV)) eller något annat behörigt internationellt organ. Om sådana upplysningar eller ett sådant utlåtande begärs, och utan att det påverkar tillämpningen av de andra tidsfrister som föreskrivs i punkt 1, kan de avtalsslutande parterna gemensamt enas om att förlänga den tidsfrist på 6 månader som gäller för invändningar som görs av en avtalsslutande part.

3.   De skiljemän som avses i artikel 10 ska besluta om huruvida de anmälda nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning uppfyller kraven i artikel 7.1 b och/eller c.

4.   När det gäller en begäran från en avtalsslutande part om tillstånd för en oenologisk metod eller behandling eller ett krav på vinets sammansättning som har tillåtits av den andra avtalsslutande parten för kommersiell användning av ett tredjeland ska tidsfristerna i punkt 1 kortas ner till hälften.

Artikel 10

Skiljeförfarande om oenologiska metoder

1.   En avtalsslutande part kan begära skiljedom enligt artikel 9 genom att underrätta den andra avtalsslutande parten skriftligen om att ärendet har hänskjutits till skiljedom.

2.   Inom 30 dagar från mottagandet av det meddelande som avses i punkt 1 ska var och en av de avtalsslutande parterna utse en skiljeman i enlighet med kriterierna i punkt 6 och meddela den andra avtalsslutande parten sitt val av skiljeman.

3.   Inom 30 dagar efter valet av den andre skiljemannen ska de två skiljemän som utsetts i enlighet med punkt 2 gemensamt utse en tredje skiljeman. Om de två första skiljemännen inte lyckas enas om en tredje skiljeman ska de avtalsslutande parterna inom 30 dagar gemensamt utse en tredje skiljeman.

4.   Om de avtalsslutande parterna inte kan enas om en tredje skiljeman inom den trettiodagarsperiod som avses i punkt 3 ska skiljemannen, på begäran av en av de avtalsslutande parterna, utses inom en frist på ytterligare 60 dagar, av ordföranden eller av en av ledamöterna av Internationella domstolen (enligt anciennitetsprincipen), med tillämpning av de kriterier som anges i punkt 5 och i enlighet med domstolens praxis.

5.   Den tredje skiljemannen ska leda skiljeförfarandet och ha juridisk kompetens.

6.   Skiljemännen (med undantag av ordföranden) ska vara internationella experter på oenologi och deras oavhängighet ska inte kunna ifrågasättas.

7.   Inom 30 dagar efter det att den tredje skiljemannen har utsetts ska de tre skiljemännen gemensamt enas om den arbetsordning som ska gälla för skiljedomsförfarandet och därvidlag ta hänsyn till Permanenta skiljedomstolens frivilliga regler om skiljedomsförfarande vid tvister mellan två stater; arbetsordningen får dock genom ömsesidig överenskommelse när som helst frångås eller ändras av de avtalsslutande parterna.

8.   De tre skiljemännen ska nå en slutsats i ärendet inom högst 90 dagar efter det att den tredje skiljemannen har utsetts. Slutsatserna ska nås genom majoritetsbeslut. Skiljemännen ska i sina slutsatser särskilt framföra sitt beslut enligt artikel 9.3.

9.   Kostnaderna för skiljedomsförfarandet, däribland kostnaderna för skiljemännens arvoden, ska delas lika av de avtalsslutande parterna. Arvoden och avgifter som ska betalas till skiljemännen ska följa de tariffer som den gemensamma kommittén har fastställt.

10.   Skiljemännens beslut ska vara slutgiltigt och bindande.

Artikel 11

Ändring av bilaga I

1.   De avtalsslutande parterna ska snarast möjligt ändra bilaga I eller protokollet i enlighet med artikel 29.3 a eller artikel 30.3 a för att ta hänsyn till nya eller ändrade oenologiska metoder, behandlingar eller krav på vinets sammansättning som anmälts i enlighet med artikel 6.4, dock senast 15 månader efter dagen för en sådan anmälan.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska de avtalsslutande parterna om en av parterna gjort en invändning enligt artikel 9 agera i enlighet med utfallet av samråden, utom i de fall då ärendet hänskjuts till skiljedom, då följande ska gälla:

| a) | Om skiljemännen beslutar att de anmälda nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning uppfyller kraven i artikel 7.1 b och/eller c ska de avtalsslutande parterna ändra bilaga I eller protokollet i enlighet med artikel 29.3 a eller 30.3 a för att föra in de nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning inom 90 dagar från och med dagen för detta beslut. |
| --- | --- |

a)

Om skiljemännen beslutar att de anmälda nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning uppfyller kraven i artikel 7.1 b och/eller c ska de avtalsslutande parterna ändra bilaga I eller protokollet i enlighet med artikel 29.3 a eller 30.3 a för att föra in de nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning inom 90 dagar från och med dagen för detta beslut.

| b) | Om skiljemännen beslutar att de anmälda nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning inte uppfyller kraven i artikel 7.1 b och/eller c ska det provisoriska tillstånd som avses i artikel 8 för import och saluföring av vin med ursprung på den anmälande avtalsslutande partens territorium, som framställts med den aktuella oenologiska metoden, behandlingen eller det aktuella kravet på vinets sammansättning, upphöra att gälla 90 dagar efter dagen för ett sådant beslut. |
| --- | --- |

b)

Om skiljemännen beslutar att de anmälda nya eller ändrade oenologiska metoderna, behandlingarna eller kraven på vinets sammansättning inte uppfyller kraven i artikel 7.1 b och/eller c ska det provisoriska tillstånd som avses i artikel 8 för import och saluföring av vin med ursprung på den anmälande avtalsslutande partens territorium, som framställts med den aktuella oenologiska metoden, behandlingen eller det aktuella kravet på vinets sammansättning, upphöra att gälla 90 dagar efter dagen för ett sådant beslut.

AVDELNING II

SKYDD AV VINBETECKNINGAR OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE BESTÄMMELSER OM BESKRIVNING OCH PRESENTATION

Artikel 12

Skyddade beteckningar

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 15, 17 och 22 och i protokollet, ska följande beteckningar skyddas:

| a) | När det gäller viner med ursprung inom gemenskapen:






  I. | De geografiska beteckningar som förtecknas i del A i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller viner med ursprung inom gemenskapen:

I.

De geografiska beteckningar som förtecknas i del A i bilaga II.

| II. | Hänvisningar till den medlemsstat där vinet har sitt ursprung eller andra beteckningar som hänvisar till medlemsstaten. |
| --- | --- |

II.

Hänvisningar till den medlemsstat där vinet har sitt ursprung eller andra beteckningar som hänvisar till medlemsstaten.

| III. | De traditionella uttryck som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

III.

De traditionella uttryck som förtecknas i bilaga III.

| IV. | De vinkategorier som avses i artikel 54 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, som hänför sig till kvalitetsviner framställda i specificerade områden och som avses i del A i bilaga IV. |
| --- | --- |

IV.

De vinkategorier som avses i artikel 54 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, som hänför sig till kvalitetsviner framställda i specificerade områden och som avses i del A i bilaga IV.

| V. | De varubeteckningar som avses i del D punkt 2 c i bilaga VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, som hänför sig till kvalitetsviner framställda i specificerade områden och som avses i del B i bilaga IV. |
| --- | --- |

V.

De varubeteckningar som avses i del D punkt 2 c i bilaga VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, som hänför sig till kvalitetsviner framställda i specificerade områden och som avses i del B i bilaga IV.

| b) | När det gäller viner med ursprung i Australien:






  I. | De geografiska beteckningar som förtecknas i del B i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller viner med ursprung i Australien:

I.

De geografiska beteckningar som förtecknas i del B i bilaga II.

| II. | Hänvisningar till ”Australien” eller andra beteckningar som hänvisar till detta land. |
| --- | --- |

II.

Hänvisningar till ”Australien” eller andra beteckningar som hänvisar till detta land.

2.   När viner som har sitt ursprung på de avtalsslutande parternas territorier exporteras och saluförs utanför deras territorier ska de avtalsslutande parterna vidta alla de åtgärder som krävs för att förhindra att den ena avtalsslutande partens skyddade beteckningar enligt denna artikel används för att beskriva och presentera viner som har sitt ursprung på den andra avtalsslutande partens territorium, om inte annat anges i detta avtal.

Artikel 13

Geografiska beteckningar

1.   Om inte annat anges i detta avtal ska följande gälla:

| a) | I Australien ska de geografiska beteckningar för gemenskapen som förtecknas i del A i bilaga II






  I. | skyddas för viner med ursprung i gemenskapen, och |
| --- | --- | --- |

a)

I Australien ska de geografiska beteckningar för gemenskapen som förtecknas i del A i bilaga II

I.

skyddas för viner med ursprung i gemenskapen, och

| II. | endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

II.

endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar.

| b) | I gemenskapen ska de geografiska beteckningar för Australien som förtecknas i del B i bilaga II






  I. | skyddas för vin med ursprung i Australien, och |
| --- | --- | --- |

b)

I gemenskapen ska de geografiska beteckningar för Australien som förtecknas i del B i bilaga II

I.

skyddas för vin med ursprung i Australien, och

| II. | endast användas av Australien på de villkor som är fastställda i australiska lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

II.

endast användas av Australien på de villkor som är fastställda i australiska lagar och andra författningar.

2.   De avtalsslutande parterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med detta avtal för ömsesidigt skydd av de geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga II och som används för beskrivning och presentation av viner med ursprung på de avtalsslutande parternas territorier. De avtalsslutande parterna ska tillhandahålla rättsliga medel som gör det möjligt för intresserade parter att förhindra att en geografisk beteckning som förtecknas i bilaga II används för vin som inte har sitt ursprung på den plats som framgår av den aktuella geografiska beteckningen.

3.   Det skydd som föreskrivs i punkt 2 ska även gälla när

| a) | vinets verkliga ursprung anges, |
| --- | --- |

a)

vinets verkliga ursprung anges,

| b) | den geografiska beteckningen är översatt till ett annat språk, eller |
| --- | --- |

b)

den geografiska beteckningen är översatt till ett annat språk, eller

| c) | beteckningen står tillsammans med uttryck som ”motsvarande”, ”typ”, ”stil”, ”imitation”, ”metod” eller liknande. |
| --- | --- |

c)

beteckningen står tillsammans med uttryck som ”motsvarande”, ”typ”, ”stil”, ”imitation”, ”metod” eller liknande.

4.   Det skydd som föreskrivs i punkterna 2 och 3 påverkar inte tillämpningen av artiklarna 15 och 22.

5.   Registrering av ett varumärke för viner som innehåller eller består av en geografisk beteckning som betecknar ett vin som förtecknas i bilaga II ska avslås, eller, om den nationella lagstiftningen ger denna möjlighet och en intresserad part begär detta, upphävas, i fråga om viner som inte har sitt ursprung på den plats som anges i den berörda geografiska beteckningen.

6.   Om geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga II är homonyma ska skydd beviljas var och en av dessa beteckningar förutsatt att den har använts i god tro. De avtalsslutande parterna ska ömsesidigt fastställa de praktiska villkor under vilka sådana homonyma geografiska beteckningar ska särskiljas från varandra, med beaktande av behovet av att se till att berörda producenter behandlas lika och att konsumenterna inte vilseleds.

7.   Om en geografisk beteckning som förtecknas i bilaga II är homonym med en geografisk beteckning för ett tredjeland ska artikel 23.3 i TRIPs-avtalet tillämpas.

8.   Bestämmelserna i detta avtal ska inte hindra en person att i näringsverksamhet använda sitt namn eller namnet på sin företrädare i rörelsen, utom om användningen av ett sådant namn är ägnad att vilseleda konsumenterna.

9.   Ingenting i detta avtal förpliktar en avtalsslutande part att skydda en geografisk beteckning hos den andra avtalsslutande parten enligt bilaga II om beteckningen inte är, eller har upphört att vara, skyddad i ursprungslandet eller har kommit ur bruk i det landet.

10.   De avtalsslutande parterna försäkrar att rättigheter och skyldigheter enligt detta avtal inte uppstår för andra geografiska beteckningar än de som förtecknas i bilaga II. Utan att det påverkar tillämpningen av avtalets bestämmelser om skydd för geografiska beteckningar ska TRIPs-avtalet gälla för skyddet av geografiska beteckningar på vardera avtalsslutande parts territorium.

Artikel 14

Namn eller hänvisningar till medlemsstater och Australien

1.   I Australien ska, då vinets ursprung ska fastställas, hänvisningar till gemenskapens medlemsstater, och andra namn som används för att beteckna en medlemsstat,

| a) | förbehållas vin med ursprung i den berörda medlemsstaten, och |
| --- | --- |

a)

förbehållas vin med ursprung i den berörda medlemsstaten, och

| b) | endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

b)

endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar.

2.   I gemenskapen ska, då vinets ursprung ska fastställas, hänvisningar till Australien, och andra namn som används för att beteckna Australien,

| a) | förbehållas vin med ursprung i Australien, och |
| --- | --- |

a)

förbehållas vin med ursprung i Australien, och

| b) | endast användas av Australien på de villkor som är fastställda i australiska lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

b)

endast användas av Australien på de villkor som är fastställda i australiska lagar och andra författningar.

Artikel 15

Övergångsbestämmelser

Skyddet av de beteckningar som avses i artikel 12.1 a I och artikel 13 ska inte hindra att nedanstående beteckningar får användas av Australien, under de övergångsperioder som anges nedan, för beskrivning och presentation av vin i Australien och andra tredjeländer där lagstiftningen tillåter detta:

| a) | 12 månader efter det att detta avtal har trätt i kraft för följande namn: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry och White Burgundy. |
| --- | --- |

a)

12 månader efter det att detta avtal har trätt i kraft för följande namn: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry och White Burgundy.

| b) | 10 år efter det att detta avtal har trätt i kraft för namnet Tokay. |
| --- | --- |

b)

10 år efter det att detta avtal har trätt i kraft för namnet Tokay.

Artikel 16

Traditionella uttryck

1.   Om inte annat anges i detta avtal ska följande gälla i Australien för de traditionella uttryck för gemenskapen som förtecknas i bilaga III:

| a) | De får inte användas för beskrivning eller presentation av vin med ursprung i Australien. |
| --- | --- |

a)

De får inte användas för beskrivning eller presentation av vin med ursprung i Australien.

| b) | De får endast användas för beskrivning eller presentation av vin med ursprung inom gemenskapen för viner med det ursprung, av den kategori och på det språk som förtecknas i bilaga III, och på de villkor som föreskrivs i gemenskapens lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

b)

De får endast användas för beskrivning eller presentation av vin med ursprung inom gemenskapen för viner med det ursprung, av den kategori och på det språk som förtecknas i bilaga III, och på de villkor som föreskrivs i gemenskapens lagar och andra författningar.

2.   Australien ska vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med detta avtal till skydd enligt denna artikel för de traditionella uttryck som förtecknas i bilaga III och som används för beskrivning och presentation av viner med ursprung inom gemenskapens territorium. I detta syfte ska Australien tillhandahålla lämpliga rättsliga medel som garanterar ett effektivt skydd och förhindrar att de traditionella uttrycken används för att beskriva vin som inte har rätt till de traditionella uttrycken, även om de traditionella uttrycken åtföljs av uttryck som ”motsvarande”, ”typ”, ”stil”, ”imitation”, ”metod” eller liknande.

3.   Det skydd som föreskrivs i punkt 2 påverkar inte tillämpningen av artiklarna 17 och 23.

4.   Skyddet av ett traditionellt uttryck ska endast gälla

| a) | det språk eller de språk på vilket det anges i bilaga III, och |
| --- | --- |

a)

det språk eller de språk på vilket det anges i bilaga III, och

| b) | den vinkategori för vilken det är skyddat för gemenskapen enligt bilaga III. |
| --- | --- |

b)

den vinkategori för vilken det är skyddat för gemenskapen enligt bilaga III.

5.   Australien får tillåta användningen på sitt territorium av uttryck som är identiska med eller liknar de traditionella uttryck som är upptagna i bilaga III för vin som inte har sitt ursprung på de avtalsslutande parternas territorier, förutsatt att konsumenterna inte vilseleds, produktens ursprung anges och användningen av uttrycket inte utgör illojal konkurrens enligt artikel 10 a i Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten av den 20 mars 1883, i dess ändrade lydelse.

6.   Detta avtal ska inte på något sätt hindra en person att i näringsverksamhet använda sitt namn eller namnet på sin företrädare i rörelsen, utom om användningen av ett sådant namn är ägnad att vilseleda konsumenterna.

7.   Utan att det inskränker tillämpningen av punkt 5 får Australien inte tillåta registrering eller användning på sitt territorium av ett varumärke som innehåller eller består av ett traditionellt uttryck som förtecknas i bilaga III för att beskriva och presentera ett vin, om det enligt detta avtal inte är tillåtet att använda det traditionella uttrycket för det berörda vinet. Dock gäller följande:

| a) | Detta krav gäller inte för varumärken som i god tro lagligen har registrerats i Australien, eller för vilka denna rätt lagligen har förvärvats i Australien genom användning i god tro före dagen för undertecknandet av detta avtal. |
| --- | --- |

a)

Detta krav gäller inte för varumärken som i god tro lagligen har registrerats i Australien, eller för vilka denna rätt lagligen har förvärvats i Australien genom användning i god tro före dagen för undertecknandet av detta avtal.

| b) | När det gäller traditionella uttryck som tagits upp i bilaga III efter dagen för undertecknandet av detta avtal gäller detta krav inte för varumärken som har registrerats i god tro i Australien, eller för vilka denna rätt lagligen har förvärvats i Australien genom användning i god tro, innan det berörda traditionella uttrycket skyddades enligt detta avtal. |
| --- | --- |

b)

När det gäller traditionella uttryck som tagits upp i bilaga III efter dagen för undertecknandet av detta avtal gäller detta krav inte för varumärken som har registrerats i god tro i Australien, eller för vilka denna rätt lagligen har förvärvats i Australien genom användning i god tro, innan det berörda traditionella uttrycket skyddades enligt detta avtal.

| c) | Detta krav hindrar inte att de varumärken som avses i punkterna a och b används i tredjeland, om det berörda tredjelandets lagstiftning tillåter detta. |
| --- | --- |

c)

Detta krav hindrar inte att de varumärken som avses i punkterna a och b används i tredjeland, om det berörda tredjelandets lagstiftning tillåter detta.

Denna bestämmelse påverkar inte gemenskapens rätt att använda det relevanta traditionella uttrycket i enlighet med punkt 1 b.

8.   Utan att det inskränker tillämpningen av punkterna 5, 6 och 7 samt artikel 23 får Australien inte tillåta användningen på sitt territorium av ett företagsnamn som innehåller eller består av ett traditionellt uttryck som finns upptaget i bilaga III till detta avtal för att beskriva och presentera ett vin. Dock gäller följande:

| a) | Detta krav gäller inte för ett företagsnamn som i god tro lagligen har registrerats i Australien före dagen för undertecknandet av detta avtal. |
| --- | --- |

a)

Detta krav gäller inte för ett företagsnamn som i god tro lagligen har registrerats i Australien före dagen för undertecknandet av detta avtal.

| b) | När det gäller traditionella uttryck som tagits upp i bilaga III efter dagen för undertecknandet av detta avtal gäller detta krav inte för ett företagsnamn som lagligen har registrerats i god tro i Australien innan det berörda traditionella uttrycket blev skyddat enligt detta avtal. |
| --- | --- |

b)

När det gäller traditionella uttryck som tagits upp i bilaga III efter dagen för undertecknandet av detta avtal gäller detta krav inte för ett företagsnamn som lagligen har registrerats i god tro i Australien innan det berörda traditionella uttrycket blev skyddat enligt detta avtal.

| c) | Detta krav hindrar inte att sådana företagsnamn används i tredjeland, om det berörda tredjelandets lagstiftning tillåter detta. |
| --- | --- |

c)

Detta krav hindrar inte att sådana företagsnamn används i tredjeland, om det berörda tredjelandets lagstiftning tillåter detta.

Punkterna a, b och c tillåter inte att ett företagsnamn används på ett sätt som vilseleder konsumenten.

9.   Ingenting i detta avtal förpliktar Australien att skydda ett traditionellt uttryck som förtecknas i bilaga III om uttrycket inte är, eller har upphört att vara skyddat i ursprungslandet eller har kommit ur bruk i gemenskapen.

Artikel 17

Övergångsbestämmelser

Skyddet av de beteckningar som avses i artikel 12.1 a III och artikel 16 ska inte hindra att följande beteckningar får användas av Australien, under en övergångsperiod på 12 månader efter detta avtals ikraftträdande, för beskrivning och presentation av vin i Australien och andra tredjeländer där lagstiftningen tillåter detta: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese.

Artikel 18

Vinkategorier och varubeteckningar

1.   Om inte annat anges i detta avtal ska följande gälla i Australien för de vinkategorier som förtecknas i del A i bilaga IV och de varubeteckningar som är upptagna i del B i bilaga IV:

| a) | De ska förbehållas viner med ursprung i gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

De ska förbehållas viner med ursprung i gemenskapen.

| b) | De får endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

b)

De får endast användas av gemenskapen på de villkor som är fastställda i gemenskapens lagar och andra författningar.

2.   Ingenting i detta avtal förpliktar Australien att förbehålla rätten till en vinkategori eller varubeteckning som förtecknas i bilaga IV som inte är, eller har upphört att vara reserverad i ursprungslandet eller har kommit ur bruk i gemenskapen.

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM PRESENTATION OCH BESKRIVNING

Artikel 19

Allmän princip

Viner får inte märkas med uppgifter som ger en felaktig eller vilseledande bild av vinets egenskaper, sammansättning, kvalitet eller ursprung.

Artikel 20

Frivilliga uppgifter

1.   I handeln med vin mellan de avtalsslutande parterna får ett vin med ursprung i Australien

| a) | som betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II beskrivas eller presenteras i gemenskapen med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3, förutsatt att användningen av dessa uppgifter följer de bestämmelser som gäller för vinproducenter i Australien, däribland bestämmelserna i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, i Trade Practices Act 1974 och i Australia New Zealand Food Standards Code, |
| --- | --- |

a)

som betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II beskrivas eller presenteras i gemenskapen med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3, förutsatt att användningen av dessa uppgifter följer de bestämmelser som gäller för vinproducenter i Australien, däribland bestämmelserna i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, i Trade Practices Act 1974 och i Australia New Zealand Food Standards Code,

| b) | som inte betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II beskrivas eller presenteras i gemenskapen med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3 d, g och l, förutsatt att användningen av dessa uppgifter följer de bestämmelser som gäller för vinproducenter i Australien, däribland bestämmelserna i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, i Trade Practices Act 1974 och i Australia New Zealand Food Standards Code. |
| --- | --- |

b)

som inte betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II beskrivas eller presenteras i gemenskapen med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3 d, g och l, förutsatt att användningen av dessa uppgifter följer de bestämmelser som gäller för vinproducenter i Australien, däribland bestämmelserna i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, i Trade Practices Act 1974 och i Australia New Zealand Food Standards Code.

2.   I handeln med vin mellan de avtalsslutande parterna får ett vin med ursprung i gemenskapen

| a) | som betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II beskrivas eller presenteras i Australien med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3, förutsatt att vinet är märkt i enlighet med avdelning V kapitel II och bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och enligt kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och dessa uppgifter inte ger konsumenterna felaktig och vilseledande information i den mening som avses i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 och i Trade Practices Act 1974, |
| --- | --- |

a)

som betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II beskrivas eller presenteras i Australien med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3, förutsatt att vinet är märkt i enlighet med avdelning V kapitel II och bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och enligt kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och dessa uppgifter inte ger konsumenterna felaktig och vilseledande information i den mening som avses i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 och i Trade Practices Act 1974,

| b) | som inte betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II beskrivas eller presenteras i Australien med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3 d, g och l, förutsatt att vinet är märkt i enlighet med avdelning V kapitel II och bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och enligt kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och dessa uppgifter inte ger konsumenterna felaktig och vilseledande information i den mening som avses i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 och i Trade Practices Act 1974. |
| --- | --- |

b)

som inte betecknas med en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II beskrivas eller presenteras i Australien med de frivilliga uppgifter som anges i punkt 3 d, g och l, förutsatt att vinet är märkt i enlighet med avdelning V kapitel II och bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och enligt kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och dessa uppgifter inte ger konsumenterna felaktig och vilseledande information i den mening som avses i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 och i Trade Practices Act 1974.

3.   De frivilliga uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 är följande:

| a) | Årgången, vilken ska motsvara det år då druvorna skördades, under förutsättning att 85 % av vinet har framställts av druvor som skördades under det angivna året, med undantag av gemenskapsviner som framställts av druvor som skördats under vintern, i vilket fall det år som inleder det innevarande vinåret och inte året för skörden ska anges. |
| --- | --- |

a)

Årgången, vilken ska motsvara det år då druvorna skördades, under förutsättning att 85 % av vinet har framställts av druvor som skördades under det angivna året, med undantag av gemenskapsviner som framställts av druvor som skördats under vintern, i vilket fall det år som inleder det innevarande vinåret och inte året för skörden ska anges.

| b) | Namnet på en druvsort eller en synonym för detta namn i enlighet med artikel 22. |
| --- | --- |

b)

Namnet på en druvsort eller en synonym för detta namn i enlighet med artikel 22.

| c) | En uppgift som hänför sig till en utmärkelse, medalj eller deltagande i en tävling; om det gäller en australisk utmärkelse, medalj eller tävling ska det behöriga organet i gemenskapen ha underrättats om denna. |
| --- | --- |

c)

En uppgift som hänför sig till en utmärkelse, medalj eller deltagande i en tävling; om det gäller en australisk utmärkelse, medalj eller tävling ska det behöriga organet i gemenskapen ha underrättats om denna.

| d) | Uppgift om produkttyp enligt bilaga VI. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om produkttyp enligt bilaga VI.

| e) | Namnet på en vingård. |
| --- | --- |

e)

Namnet på en vingård.

| f) | När det gäller ett vin med ursprung i gemenskapen namnet på en vinodlingsanläggning förutsatt att druvorna odlats på den berörda anläggningen och att vinet har framställts på samma anläggning. |
| --- | --- |

f)

När det gäller ett vin med ursprung i gemenskapen namnet på en vinodlingsanläggning förutsatt att druvorna odlats på den berörda anläggningen och att vinet har framställts på samma anläggning.

| g) | En särskild färg på vinet. |
| --- | --- |

g)

En särskild färg på vinet.

| h) | Uppgift om den plats där vinet tappades på flaska. |
| --- | --- |

h)

Uppgift om den plats där vinet tappades på flaska.

| i) | Uppgift om den metod som används för att framställa vinet, om inte annat följer av bilaga VIII. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om den metod som används för att framställa vinet, om inte annat följer av bilaga VIII.

| j) | När det gäller gemenskapen, ett traditionellt uttryck som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

j)

När det gäller gemenskapen, ett traditionellt uttryck som förtecknas i bilaga III.

| k) | När det gäller Australien, ett uttryck för kvalitetsvin enligt förteckningen i bilaga V. |
| --- | --- |

k)

När det gäller Australien, ett uttryck för kvalitetsvin enligt förteckningen i bilaga V.

| l) | Namn, befattning och adress för en person som har deltagit i saluföringen av vinet. |
| --- | --- |

l)

Namn, befattning och adress för en person som har deltagit i saluföringen av vinet.

Artikel 21

Presentation

1.   De avtalsslutande parterna är eniga om att det, när det enligt den importerande avtalsslutande partens lagar och andra författningar är obligatoriskt att ange vissa uppgifter på en vinetikett, även får anges andra uppgifter inom samma synfält som de obligatoriska uppgifterna eller på något annat ställe på vinbehållaren.

2.   Om ett uttryck för kvalitetsvin enligt förteckningen i bilaga V används som en del av den primära varubeteckningen på en vinetikett ska detta uttryck, utan hinder av punkt 1, placeras inom samma synfält, och med bokstäver av väsentligen samma storlek, som en geografisk beteckning för Australien enligt förteckningen i del B i bilaga II. I denna punkt avses med ”primär varubeteckning” den beteckning av produkten som är synlig på den del av vinbehållaren eller förpackningen som är avsedd att presenteras för konsumenten under normala skyltningsförhållanden.

3.   De avtalsslutande parterna är överens om att de uppgifter som avses i punkt 1, däribland ett uttryck för kvalitetsvin som anges i bilaga V, får upprepas på andra ställen på vinbehållaren, oavsett om de är placerade inom samma synfält som en geografisk beteckning som förtecknas i bilaga II eller inte.

4.   Gemenskapen godtar att ett vin med ursprung i Australien får beskrivas eller presenteras i gemenskapen med uppgifter om det antal standardglas som vinet motsvarar, förutsatt att användningen av dessa uppgifter följer de bestämmelser som gäller för vinproducenter i Australien, däribland bestämmelserna i Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, i Trade Practices Act 1974 och i Australia New Zealand Food Standards Code.

Artikel 22

Druvsorter

1.   Varje avtalsslutande part samtycker till att på sitt territorium tillåta den andra avtalsslutande parten att använda namnen på en eller flera druvsorter, eller eventuellt synonymer till dessa, för att beskriva och presentera ett vin, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Druvsorterna eller deras synonymer ska vara upptagna i den klassificering av druvsorter som upprättats av Internationella vinorganisationen (OIV), Unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) eller Internationella nämnden för växtgenetiska resurser (IGPBR). |
| --- | --- |

a)

Druvsorterna eller deras synonymer ska vara upptagna i den klassificering av druvsorter som upprättats av Internationella vinorganisationen (OIV), Unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) eller Internationella nämnden för växtgenetiska resurser (IGPBR).

| b) | Om vinet inte uteslutande är sammansatt av den eller de angivna druvsorterna, eller synonymer till dessa, ska minst 85 % av vinet vara framställt av den eller de angivna sorterna, efter avdrag för de produktmängder som använts för eventuell sötning och för kulturer av mikroorganismer (vilka får uppgå till högst 5 % av vinet). |
| --- | --- |

b)

Om vinet inte uteslutande är sammansatt av den eller de angivna druvsorterna, eller synonymer till dessa, ska minst 85 % av vinet vara framställt av den eller de angivna sorterna, efter avdrag för de produktmängder som använts för eventuell sötning och för kulturer av mikroorganismer (vilka får uppgå till högst 5 % av vinet).

| c) | Varje druvsort eller motsvarande synonym som anges på etiketten ska utgöra en större andel av vinets sammansättning än en druvsort som inte anges på etiketten. |
| --- | --- |

c)

Varje druvsort eller motsvarande synonym som anges på etiketten ska utgöra en större andel av vinets sammansättning än en druvsort som inte anges på etiketten.

| d) | Om två eller flera druvsorter eller deras synonymer anges ska de anges i fallande ordning alltefter deras andel i vinets sammansättning och med bokstäver av valfri storlek. |
| --- | --- |

d)

Om två eller flera druvsorter eller deras synonymer anges ska de anges i fallande ordning alltefter deras andel i vinets sammansättning och med bokstäver av valfri storlek.

| e) | Druvsorter eller deras synonymer ska anges antingen inom samma synfält eller utanför detta, beroende på det exporterande landets lagstiftning. |
| --- | --- |

e)

Druvsorter eller deras synonymer ska anges antingen inom samma synfält eller utanför detta, beroende på det exporterande landets lagstiftning.

| f) | Namnet på druvsorten eller druvsorterna eller deras synonymer får inte användas på ett sådant sätt att de kan vilseleda konsumenten i fråga om vinets ursprung. I detta syfte kan de avtalsslutande parterna fastställa villkor för användning av ett sådant namn. |
| --- | --- |

f)

Namnet på druvsorten eller druvsorterna eller deras synonymer får inte användas på ett sådant sätt att de kan vilseleda konsumenten i fråga om vinets ursprung. I detta syfte kan de avtalsslutande parterna fastställa villkor för användning av ett sådant namn.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 och artikel 12.1 a I och artikel 12.1 b I är de avtalsslutande parterna eniga om följande:

| a) | Om en druvsort eller en synonym till denna innehåller eller består av en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II, när det gäller gemenskapen, får Australien använda denna druvsort eller dess synonym för att beskriva eller presentera ett vin som har sitt ursprung på Australiens territorium om druvsorten eller dess synonym är upptagen i förteckningen i bilaga VII, och |
| --- | --- |

a)

Om en druvsort eller en synonym till denna innehåller eller består av en geografisk beteckning som förtecknas i del A i bilaga II, när det gäller gemenskapen, får Australien använda denna druvsort eller dess synonym för att beskriva eller presentera ett vin som har sitt ursprung på Australiens territorium om druvsorten eller dess synonym är upptagen i förteckningen i bilaga VII, och

| b) | om en druvsort eller en synonym till denna innehåller eller består av en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II, när det gäller Australien, får gemenskapen använda denna druvsort eller dess synonym för att beskriva eller presentera ett vin som har sitt ursprung på gemenskapens territorium om druvsorten eller dess synonym användes i god tro innan detta avtal trädde i kraft. |
| --- | --- |

b)

om en druvsort eller en synonym till denna innehåller eller består av en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II, när det gäller Australien, får gemenskapen använda denna druvsort eller dess synonym för att beskriva eller presentera ett vin som har sitt ursprung på gemenskapens territorium om druvsorten eller dess synonym användes i god tro innan detta avtal trädde i kraft.

3.   Trots bestämmelserna i artikel 12 och den här artikeln är de avtalsslutande parterna eniga om att under en övergångsperiod, som löper ut 12 månader efter detta avtals ikraftträdande, tillåta att beteckningen ”Hermitage” används för viner med ursprung i Australien som en synonym till druvsorten ”Shiraz” vid försäljning i länder utanför gemenskapens territorium, i den mån lagar och andra författningar i Australien och i andra länder tillåter detta, och förutsatt att beteckningen inte används på ett sådant sätt att den kan vilseleda konsumenterna.

4.   Trots bestämmelserna i denna artikel är de avtalsslutande parterna eniga om att under en övergångsperiod, som löper ut 12 månader efter detta avtals ikraftträdande, tillåta att druvsortsnamnet ”Lambrusco” används för viner med ursprung i Australien som en beskrivning av den vintyp som av tradition har framställts och saluförts under detta namn, vid saluföring i länder utanför gemenskapen, i den mån lagar och andra författningar i Australien och i andra länder tillåter detta, och förutsatt att denna beteckning inte används på ett sådant sätt att den kan vilseleda konsumenterna.

Artikel 23

Uttryck för kvalitetsviner

Australien får använda de uttryck som förtecknas i bilaga V för att beskriva och presentera ett vin med ursprung i Australien i enlighet med de villkor för användningen som fastställs i den bilagan och i överensstämmelse med artikel 20.

Artikel 24

Viner med ursprung i Australien med en geografisk beteckning

Utan att det påverkar mer restriktiv australisk lagstiftning är de avtalsslutande parterna eniga om att Australien får använda en geografisk beteckning som förtecknas i del B i bilaga II vid beskrivning och presentation av vin med ursprung i Australien på följande villkor:

| a) | Om en enda geografisk beteckning används, ska minst 85 % av vinet vara framställt av druvor som har skördats inom den aktuella geografiska enheten. |
| --- | --- |

a)

Om en enda geografisk beteckning används, ska minst 85 % av vinet vara framställt av druvor som har skördats inom den aktuella geografiska enheten.

| b) | Om upp till tre geografiska beteckningar används för samma vin






  I. | ska minst 95 % av vinet vara framställt av druvor som skördats i de aktuella geografiska enheterna, varvid minst 5 % av varje angiven geografisk beteckning ska ingå, och |
| --- | --- | --- |

b)

Om upp till tre geografiska beteckningar används för samma vin

I.

ska minst 95 % av vinet vara framställt av druvor som skördats i de aktuella geografiska enheterna, varvid minst 5 % av varje angiven geografisk beteckning ska ingå, och

| II. | ska de geografiska beteckningarna på etiketten anges i fallande ordning alltefter deras andel i vinets sammansättning. |
| --- | --- |

II.

ska de geografiska beteckningarna på etiketten anges i fallande ordning alltefter deras andel i vinets sammansättning.

Artikel 25

Genomförande av märkningskraven

1.   Om beskrivningen eller presentationen av ett vin, särskilt på etiketten, i officiella dokument eller handelsdokument eller i reklam, strider mot detta avtal, ska de avtalsslutande parterna vidta de administrativa åtgärder eller rättsliga förfaranden som krävs enligt deras respektive lagar och andra författningar.

2.   De åtgärder och förfaranden som avses i punkt 1 ska vidtas särskilt i följande fall:

| a) | Om översättningen till den andra avtalsslutande partens språk av beskrivningar som har fastställts i gemenskapens lagstiftning eller den australiska lagstiftningen är ett ord som är vilseledande med hänsyn till det således beskrivna eller presenterade vinets ursprung, art eller kvalitet. |
| --- | --- |

a)

Om översättningen till den andra avtalsslutande partens språk av beskrivningar som har fastställts i gemenskapens lagstiftning eller den australiska lagstiftningen är ett ord som är vilseledande med hänsyn till det således beskrivna eller presenterade vinets ursprung, art eller kvalitet.

| b) | Om det på behållaren eller förpackningen, i reklam eller i officiella dokument eller handelsdokument rörande viner vars beteckningar är skyddade enligt detta avtal förekommer beskrivningar, varumärken, namn, inskrifter eller illustrationer som direkt eller indirekt innehåller oriktiga eller vilseledande uppgifter om vinets avsändningsort, ursprung, art, druvsort eller väsentliga egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Om det på behållaren eller förpackningen, i reklam eller i officiella dokument eller handelsdokument rörande viner vars beteckningar är skyddade enligt detta avtal förekommer beskrivningar, varumärken, namn, inskrifter eller illustrationer som direkt eller indirekt innehåller oriktiga eller vilseledande uppgifter om vinets avsändningsort, ursprung, art, druvsort eller väsentliga egenskaper.

| c) | Om den använda förpackningen kan verka vilseledande när det gäller vinets ursprung. |
| --- | --- |

c)

Om den använda förpackningen kan verka vilseledande när det gäller vinets ursprung.

Artikel 26

Frysningsklausul

De avtalsslutande parterna får inte i sin nationella lagstiftning införa villkor som är mindre fördelaktiga än de som fastställs i detta avtal eller i den nationella lagstiftning som gällde vid den tidpunkt då detta avtal undertecknades, särskilt den lagstiftning som avses i bilaga IX, vad beträffar beskrivning, presentation, förpackning eller sammansättning av viner som framställts av den andra avtalsslutande parten.

AVDELNING IV

CERTIFIERINGSKRAV

Artikel 27

Intyg

1.   Gemenskapen ska utan tidsbegränsning tillåta import av vin med ursprung i Australien i enlighet med det förenklade certifieringsförfarande som föreskrivs i artikel 24.2 andra stycket och artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land. För detta ändamål ska Australien i enlighet med dessa bestämmelser

| a) | överlämna intyg och analysrapporter genom det behöriga organet, eller |
| --- | --- |

a)

överlämna intyg och analysrapporter genom det behöriga organet, eller

| b) | om det behöriga organ som avses i led a har försäkrat sig om att enskilda producenter har förutsättningar att åta sig detta ansvar,






  I. | individuellt godkänna de producenter som har tillstånd att utfärda intyg och analysrapporter, |
| --- | --- | --- |

b)

om det behöriga organ som avses i led a har försäkrat sig om att enskilda producenter har förutsättningar att åta sig detta ansvar,

I.

individuellt godkänna de producenter som har tillstånd att utfärda intyg och analysrapporter,

| II. | utöva tillsyn över och inspektera de godkända producenterna, |
| --- | --- |

II.

utöva tillsyn över och inspektera de godkända producenterna,

| III. | två gånger om året, i januari och juli, skicka de godkända producenternas namn och adresser tillsammans med deras officiella registreringsnummer, till kommissionen, |
| --- | --- |

III.

två gånger om året, i januari och juli, skicka de godkända producenternas namn och adresser tillsammans med deras officiella registreringsnummer, till kommissionen,

| IV. | underrätta kommissionen utan dröjsmål om eventuella ändringar av de godkända producenternas namn och adresser, och |
| --- | --- |

IV.

underrätta kommissionen utan dröjsmål om eventuella ändringar av de godkända producenternas namn och adresser, och

| V. | underrätta kommissionen utan dröjsmål om en producents godkännande återkallas. |
| --- | --- |

V.

underrätta kommissionen utan dröjsmål om en producents godkännande återkallas.

2.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 krävs endast följande uppgifter vad beträffar den förenklade blanketten VI 1:

| a) | I intygets fält 2, importörens eller mottagarens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

I intygets fält 2, importörens eller mottagarens namn och adress.

| b) | I intygets fält 6, en beskrivning av produkten som ska omfatta följande: Den nominella volymen (t.ex. 75 cl), varubeteckningen (dvs. ’wine of Australia’), den skyddade geografiska beteckningen (se del B i bilaga II), uttryck för kvalitetsviner (se bilaga V), namnet på druvsorten (druvsorterna) samt årgången, om de framgår av etiketten. |
| --- | --- |

b)

I intygets fält 6, en beskrivning av produkten som ska omfatta följande: Den nominella volymen (t.ex. 75 cl), varubeteckningen (dvs. ’wine of Australia’), den skyddade geografiska beteckningen (se del B i bilaga II), uttryck för kvalitetsviner (se bilaga V), namnet på druvsorten (druvsorterna) samt årgången, om de framgår av etiketten.

| c) | I intygets fält 11 det unika analysnummer som utfärdats av det behöriga organet i Australien. |
| --- | --- |

c)

I intygets fält 11 det unika analysnummer som utfärdats av det behöriga organet i Australien.

3.   Vid tillämpningen av denna artikel ska det behöriga organet för Australiens vidkommande vara Australian Wine and Brandy Corporation eller andra organ som Australien kan komma att utse som behöriga organ.

4.   Om inte annat följer av artikel 28 ska gemenskapen inte göra import av vin med ursprung i Australien till föremål för ett mer restriktivt eller omfattande certifieringssystem än det som gällde för sådan import till gemenskapen den 1 mars 1994 och det som tillämpas på vin som införs från andra länder med likvärdiga tillsyns- och kontrollåtgärder.

5.   Om inte annat följer av artikel 28 ska Australien inte göra import av vin med ursprung i gemenskapen till föremål för ett mer restriktivt eller omfattande certifieringssystem än det som gällde för sådan import till Australien den 1 januari 1992 och det som tillämpas på vin som införs från andra länder med likvärdiga tillsyns- och kontrollåtgärder.

Artikel 28

Tillfälliga certifieringskrav

1.   De avtalsslutande parterna förbehåller sig rätten att temporärt införa ytterligare certifieringskrav för att tillgodose legitima allmänna intressen såsom hälso- eller konsumentskydd eller bedrägeribekämpning. I så fall ska den andra avtalsslutande parten i god tid meddelas de uppgifter som är nödvändiga för att kunna uppfylla de kompletterande kraven.

2.   De avtalsslutande parterna är överens om att sådana krav inte ska gälla under längre tid än vad som är nödvändigt för att tillgodose det särskilda allmänna intresse som var anledningen till att de infördes.

AVDELNING V

FÖRVALTNING AV AVTALET

Artikel 29

Samarbete mellan de avtalsslutande parterna

1.   De avtalsslutande parterna ska, genom sina representativa organ och genom den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 30, upprätthålla direkt kontakt med varandra i alla frågor som rör detta avtal. De avtalsslutande parterna ska i första hand försöka lösa alla problem som uppstår dem emellan till följd av detta avtal genom sina representativa organ eller den gemensamma kommittén.

2.   Australien utser Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (eller en annan australisk regeringsmyndighet som övertar detta departements relevanta uppgifter) som sitt representativa organ. Gemenskapen utser Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling som sitt representativa organ. En avtalsslutande part ska meddela den andra avtalsslutande parten om den utser ett nytt representativt organ.

3.   Australien, representerat av Department of Agriculture, Fisheries and Forestry, och gemenskapen

| a) | kan gemensamt besluta om att bilagorna eller protokollet till detta avtal ska ändras; bilagan eller protokollet ska anses vara ändrade från och med den dag som de avtalsslutande parterna avtalar, |
| --- | --- |

a)

kan gemensamt besluta om att bilagorna eller protokollet till detta avtal ska ändras; bilagan eller protokollet ska anses vara ändrade från och med den dag som de avtalsslutande parterna avtalar,

| b) | kan enas om sådana praktiska villkor som avses i artiklarna 13.6 och 22.1 f, |
| --- | --- |

b)

kan enas om sådana praktiska villkor som avses i artiklarna 13.6 och 22.1 f,

| c) | ska underrätta varandra skriftligen om de har för avsikt att införa nya bestämmelser eller ändringar av befintliga bestämmelser som rör allmänna intressen, som hälso- och konsumentskydd, och som kan få konsekvenser för vinsektorn, |
| --- | --- |

c)

ska underrätta varandra skriftligen om de har för avsikt att införa nya bestämmelser eller ändringar av befintliga bestämmelser som rör allmänna intressen, som hälso- och konsumentskydd, och som kan få konsekvenser för vinsektorn,

| d) | ska underrätta varandra skriftligen om lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och rättsliga beslut som rör tillämpningen av detta avtal och om de åtgärder som antagits på grundval av sådana beslut, och |
| --- | --- |

d)

ska underrätta varandra skriftligen om lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och rättsliga beslut som rör tillämpningen av detta avtal och om de åtgärder som antagits på grundval av sådana beslut, och

| e) | kan gemensamt besluta om att en hänvisning i detta avtal till en lag eller annan författning ska anses vara en hänvisning till den lagen eller författningen i den ändrade lydelse som var i kraft vid en viss tidpunkt efter undertecknandet av detta avtal. |
| --- | --- |

e)

kan gemensamt besluta om att en hänvisning i detta avtal till en lag eller annan författning ska anses vara en hänvisning till den lagen eller författningen i den ändrade lydelse som var i kraft vid en viss tidpunkt efter undertecknandet av detta avtal.

Artikel 30

Gemensam kommitté

1.   En gemensam kommitté bestående av företrädare för gemenskapen och Australien ska inrättas.

2.   Den gemensamma kommittén får utfärda rekommendationer och anta beslut med enhällighet. Den ska själv fastställa sin arbetsordning. Den ska sammanträda på begäran av någon av de avtalsslutande parterna, senast 90 dagar efter begäran och omväxlande i gemenskapen och i Australien, på en tid och plats och under förhållanden, inbegripet videokonferens, som ska avtalas gemensamt av de avtalsslutande parterna.

3.   Den gemensamma kommittén får

| a) | besluta att ändra bilagorna eller protokollet till detta avtal; bilagan eller protokollet ska anses vara ändrade från och med den dag som de avtalsslutande parterna enas om, |
| --- | --- |

a)

besluta att ändra bilagorna eller protokollet till detta avtal; bilagan eller protokollet ska anses vara ändrade från och med den dag som de avtalsslutande parterna enas om,

| b) | besluta om sådana praktiska villkor som avses i artiklarna 13.6 och 22.1 f, och |
| --- | --- |

b)

besluta om sådana praktiska villkor som avses i artiklarna 13.6 och 22.1 f, och

| c) | besluta om att en hänvisning i detta avtal till en lag eller annan författning ska anses vara en hänvisning till den lagen eller författningen i den ändrade lydelse som gällde vid en viss tidpunkt efter undertecknandet av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

besluta om att en hänvisning i detta avtal till en lag eller annan författning ska anses vara en hänvisning till den lagen eller författningen i den ändrade lydelse som gällde vid en viss tidpunkt efter undertecknandet av detta avtal.

4.   Den gemensamma kommittén ska sörja för att detta avtal fungerar på ett korrekt sätt och får pröva alla frågor som kan uppkomma i samband med dess genomförande. Den ska särskilt ansvara för

| a) | utbytet av information mellan de avtalsslutande parterna för att avtalet ska fungera optimalt, |
| --- | --- |

a)

utbytet av information mellan de avtalsslutande parterna för att avtalet ska fungera optimalt,

| b) | att lägga fram förslag i frågor av gemensamt intresse för de avtalsslutande parterna inom sektorn för vin och sprit, |
| --- | --- |

b)

att lägga fram förslag i frågor av gemensamt intresse för de avtalsslutande parterna inom sektorn för vin och sprit,

| c) | att fastställa tarifferna för de avgifter och utgifter som avses i artiklarna 10.9 och 38.7. |
| --- | --- |

c)

att fastställa tarifferna för de avgifter och utgifter som avses i artiklarna 10.9 och 38.7.

5.   Den gemensamma kommittén får besluta om att inleda diskussioner om frågor av gemensamt intresse inom vinsektorn.

6.   Den gemensamma kommittén får ta initiativ till att främja kontakterna mellan de avtalsslutande parternas vinproducenter och företrädare för vinnäringen.

Artikel 31

Avtalets tillämpning och funktion

De avtalsslutande parterna ska utse de kontaktorgan som anges i bilaga X och som ska ansvara för avtalets tillämpning och funktion.

Artikel 32

Ömsesidigt bistånd mellan de avtalsslutande parterna

1.   Om en avtalsslutande part har anledning att misstänka att

| a) | ett vin eller ett parti vin enligt definitionen i artikel 2, som är eller har varit föremål för handel mellan Australien och gemenskapen, inte står i överensstämmelse med de regler som gäller för vinsektorn inom gemenskapen eller i Australien eller med detta avtal, och att |
| --- | --- |

a)

ett vin eller ett parti vin enligt definitionen i artikel 2, som är eller har varit föremål för handel mellan Australien och gemenskapen, inte står i överensstämmelse med de regler som gäller för vinsektorn inom gemenskapen eller i Australien eller med detta avtal, och att

| b) | denna bristande överensstämmelse är av särskilt intresse för den andra avtalsslutande parten och kan ge upphov till administrativa åtgärder eller rättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

b)

denna bristande överensstämmelse är av särskilt intresse för den andra avtalsslutande parten och kan ge upphov till administrativa åtgärder eller rättsliga förfaranden,

ska den avtalsslutande parten, genom sitt kontaktorgan, snarast underrätta den andra avtalsslutande partens kontaktorgan eller andra berörda organ om detta.

2.   Till de uppgifter som ska lämnas i enlighet med punkt 1 ska fogas officiella dokument, handelsdokument och andra dokument av betydelse. Vidare ska det anges vilka administrativa eller rättsliga förfaranden som vid behov kan inledas. Informationen ska bl.a. omfatta följande uppgifter om det aktuella vinet:

| a) | Namnen på producenten och den person som förfogar över vinet. |
| --- | --- |

a)

Namnen på producenten och den person som förfogar över vinet.

| b) | Vinets sammansättning och organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Vinets sammansättning och organoleptiska egenskaper.

| c) | Vinets beskrivning och presentation. |
| --- | --- |

c)

Vinets beskrivning och presentation.

| d) | Uppgifter om i vilka avseenden reglerna om produktion och saluföring inte har iakttagits. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om i vilka avseenden reglerna om produktion och saluföring inte har iakttagits.

AVDELNING VI

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 33

Vin under transitering

Avdelningarna I, II, III och IV ska inte gälla för viner

| a) | som transiteras genom en avtalsslutande parts territorium, eller |
| --- | --- |

a)

som transiteras genom en avtalsslutande parts territorium, eller

| b) | som har sitt ursprung inom en avtalsslutande parts territorium och sänds i små mängder mellan de avtalsslutande parterna på de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i punkt II i protokollet. |
| --- | --- |

b)

som har sitt ursprung inom en avtalsslutande parts territorium och sänds i små mängder mellan de avtalsslutande parterna på de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i punkt II i protokollet.

Artikel 34

WTO-avtalet

Detta avtal påverkar inte de avtalsslutande parternas rättigheter och skyldigheter enligt WTO-avtalet.

Artikel 35

Sanitära och fytosanitära åtgärder

1.   Bestämmelserna i detta avtal ska inte påverka de avtalsslutande parternas rätt att vidta de sanitära och fytosanitära åtgärder som krävs för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, under förutsättning att sådana åtgärder inte strider mot bestämmelserna i avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder i bilaga 1 A till WTO-avtalet.

2.   Var och en av de avtalsslutande parterna ska, i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 29, så snart ett lämpligt tillfälle ges bemöda sig om att underrätta den andra parten, så att de kan komma överens om en gemensam hållning, om sådan utveckling som, när det gäller vin som saluförs på dess territorium, kan leda till att åtgärder vidtas som krävs för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, särskilt åtgärder rörande fastställande av specifika gränsvärden för föroreningar eller restprodukter.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska en avtalsslutande part, som vidtar eller har för avsikt att vidta brådskande sanitära och fytosanitära åtgärder med anledning av att en godkänd oenologisk metod eller behandling eller krav på vinets sammansättning utgör en hälsorisk, inom 30 dagar efter det att den brådskande åtgärden har vidtagits eller föreslagits, underrätta den andra avtalsslutande parten om detta, antingen genom deras respektive representativa organ eller den gemensamma kommittén, för att parterna ska kunna komma överens om en gemensam hållning.

Artikel 36

Geografiskt tillämpningsområde

Detta avtal ska tillämpas, å ena sidan, på de territorier där fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt, och på de villkor som fastställs i det fördraget, och, å andra sidan, på Australiens territorium.

Artikel 37

Samråd

1.   Om en avtalsslutande part anser att den andra avtalsslutande parten inte har fullgjort sina skyldigheter enligt detta avtal, och det inte har visat sig möjligt att lösa frågan i enlighet med artikel 29.1, kan den skriftligen begära samråd med den andra avtalsslutande parten. Inom 30 dagar från och med det att begäran mottas ska de avtalsslutande parterna samråda med varandra med sikte på att lösa frågan.

2.   Den avtalsslutande part som begär samråd ska förse den andra avtalsslutande parten med alla de uppgifter som är nödvändiga för en noggrann prövning av ärendet i fråga.

3.   I de fall där en fördröjning skulle medföra en hälsorisk eller försämra effektiviteten av åtgärder för att bekämpa bedrägeri får lämpliga provisoriska skyddsåtgärder vidtas av en avtalsslutande part, under förutsättning att sådant samråd hålls omedelbart efter det att de aktuella åtgärderna har vidtagits.

4.   Om frågan inte har lösts inom 60 dagar efter mottagandet av begäran om samråd får de avtalsslutande parterna efter ömsesidig överenskommelse

| a) | förlänga perioden för samråd, eller |
| --- | --- |

a)

förlänga perioden för samråd, eller

| b) | hänskjuta frågan till ett relevant organ för avgörande. |
| --- | --- |

b)

hänskjuta frågan till ett relevant organ för avgörande.

Artikel 38

Skiljeförfarande

1.   Om det inte är möjligt att lösa en fråga i enlighet med artikel 37 (bortsett från en invändning enligt artikel 9) får de avtalsslutande parterna, efter gemensam överenskommelse, hänskjuta frågan till skiljedom, i vilket fall endera avtalsparten ska underrätta den andra parten om valet av en skiljeman inom 60 dagar i enlighet med kriterierna i punkt 4.

2.   Inom 30 dagar efter valet av den andre skiljemannen ska de två skiljemän som utsetts i enlighet med punkt 1 gemensamt utse en tredje skiljeman. Om de två första skiljemännen inte lyckas enas om en tredje skiljeman ska de avtalsslutande parterna inom 30 dagar gemensamt utse en tredje skiljeman.

3.   Om de avtalsslutande parterna inte kan enas om en tredje skiljeman inom den trettiodagarsperiod som avses i punkt 2 ska skiljemannen, på begäran av en av de avtalsslutande parterna, utses inom en frist på ytterligare 60 dagar, av ordföranden eller av en av ledamöterna av Internationella domstolen (enligt anciennitetsprincipen), med tillämpning av de kriterier som anges i punkt 4 i denna artikel och i enlighet med domstolens praxis.

4.   Den tredje skiljemannen ska leda skiljeförfarandet och ska ha juridisk kompetens. Skiljemännen (med undantag av ordföranden) ska vara tillräckligt kvalificerade på det område som skiljenämnden ska behandla.

5.   Inom 30 dagar efter det att den tredje skiljemannen har utsetts ska de tre skiljemännen gemensamt enas om den arbetsordning som ska gälla för skiljedomsförfarandet och därvidlag ta hänsyn till Permanenta skiljedomstolens frivilliga regler om skiljedomsförfarande vid tvister mellan två stater; arbetsordningen får dock genom ömsesidig överenskommelse när som helst frångås eller ändras av de avtalsslutande parterna.

6.   De tre skiljemännen ska nå en slutsats i ärendet inom högst 90 dagar efter det att den tredje skiljemannen har utsetts. Slutsatserna ska nås genom majoritetsbeslut.

7.   Kostnaderna för skiljeförfarandet, däribland kostnaderna för skiljemännens arvoden, ska delas lika av de avtalsslutande parterna. Arvoden och avgifter som ska betalas till skiljemännen ska följa de tariffer som den gemensamma kommittén har fastställt.

8.   Skiljemännens beslut ska vara slutgiltigt och bindande.

9.   De avtalsslutande parterna får, efter gemensam överenskommelse, hänskjuta alla andra frågor rörande bilateral handel med vin till skiljedom enligt denna artikel.

Artikel 39

Samarbete inom vinsektorn

1.   De avtalsslutande parterna kan enas om att ändra detta avtal i syfte att bygga ut samarbetet inom vinsektorn. De är eniga om att inleda överläggningar som syftar till en harmonisering av reglerna för märkning av vin.

2.   Vardera avtalsslutande part får inom ramen för detta avtal lägga fram förslag om en utvidgning av samarbetet parterna emellan mot bakgrund av de erfarenheter som har gjorts i samband med tillämpningen av avtalet.

Artikel 40

Befintliga lager

Vin som vid tidpunkten för avtalets ikraftträdande eller vid utgången av de respektive övergångsperioder som fastställs i artiklarna 15, 17 eller 22.3 och 22.4, lagenligt har framställts, beskrivits och presenterats på ett sätt som är förbjudet enligt detta avtal får saluföras på följande villkor:

| a) | Om vinet har framställts med hjälp av en eller flera oenologiska metoder eller behandlingar som inte anges i bilaga I, får vinet saluföras till dess att lagren har tömts. |
| --- | --- |

a)

Om vinet har framställts med hjälp av en eller flera oenologiska metoder eller behandlingar som inte anges i bilaga I, får vinet saluföras till dess att lagren har tömts.

| b) | Om det vid beskrivningen eller presentationen av vinet har använts beteckningar som är förbjudna enligt detta avtal, får det saluföras






  I. | av grossister






  A. | när det gäller likörviner, under en femårsperiod, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Om det vid beskrivningen eller presentationen av vinet har använts beteckningar som är förbjudna enligt detta avtal, får det saluföras

I.

av grossister

A.

när det gäller likörviner, under en femårsperiod,

| B. | när det gäller andra viner, under en treårsperiod, |
| --- | --- |

B.

när det gäller andra viner, under en treårsperiod,

| II. | av detaljhandlare till dess att lagren har tömts. |
| --- | --- |

II.

av detaljhandlare till dess att lagren har tömts.

Artikel 41

Avtal

Det protokoll och de bilagor som är fogade till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 42

Giltiga språk

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 43

Uppsägning av 1994 års avtal

De avtalsslutande parterna är eniga om att följande instrument upphävs från och med dagen för detta avtals ikraftträdande:

| a) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin med tillhörande protokoll, upprättat i Bryssel och Canberra (26–31 januari 1994). |
| --- | --- |

a)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin med tillhörande protokoll, upprättat i Bryssel och Canberra (26–31 januari 1994).

| b) | Tillhörande brevväxling, upprättad i Bryssel och Canberra (26–31 januari 1994),






  I. | om villkoren för produktion och märkning av ”bottle fermented” mousserande vin med ursprung i Australien |
| --- | --- | --- |

b)

Tillhörande brevväxling, upprättad i Bryssel och Canberra (26–31 januari 1994),

I.

om villkoren för produktion och märkning av ”bottle fermented” mousserande vin med ursprung i Australien

| II. | om villkoren för produktion och märkning av australiska viner som beskrivs och presenteras med uttrycken ”botrytis” eller liknande, ”noble late harvested” eller ”special late harvested” |
| --- | --- |

II.

om villkoren för produktion och märkning av australiska viner som beskrivs och presenteras med uttrycken ”botrytis” eller liknande, ”noble late harvested” eller ”special late harvested”

| III. | om artiklarna 8 och 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin |
| --- | --- |

III.

om artiklarna 8 och 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin

| IV. | om sambandet mellan avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin och artikel 24.1 i Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) |
| --- | --- |

IV.

om sambandet mellan avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin och artikel 24.1 i Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs)

| V. | om avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin |
| --- | --- |

V.

om avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Australien [Australien och Europeiska gemenskapen] om handel med vin

| VI. | om användning av uttrycket ”Frontignac” i Australien. |
| --- | --- |

VI.

om användning av uttrycket ”Frontignac” i Australien.

Artikel 44

Ikraftträdande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då de avtalsslutande parterna skriftligen meddelade varandra att deras respektive villkor för avtalets ikraftträdande har uppfyllts.

2.   Endera avtalsslutande part kan säga upp detta avtal med ett års skriftligt varsel riktad till den andra avtalsslutande parten.

Съставено в Брюксел на първи декември две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas el uno de diciembre de dosmil ocho.

V Bruselu dne prvního prosince dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den første december to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am ersten Dezember zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the first day of December in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le premier décembre deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì primo dicembre duemilaotto.

Briselē, divtūkstoš astotā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de eerste december tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego grudnia roku dwa tysiące ósmego.

Feito em Bruxelas, em um de Dezembro de dois mil e oito.

Întocmit la Bruxelles, la întâi decembrie două mii opt.

V Bruseli dňa prvého decembra dvetisícosem.

V Bruslju, dne prvega decembra leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den första december tjugohundraåtta.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

За Австралия

Por Australia

Za Austrálii

For Australien

Für Australien

Austraalia nimel

Για τηυ Αυστραλία

For Australia

Pour l'Australie

Per l'Australia

Austrālijas vārdā

Australijos vardu

Ausztrália részéről

Għall-Awstralja

Voor Australië

W imieniu Australii

Pela Austrália

Pentru Australia

Za Austráliu

Za Avstralijo

Australian puolesta

För Australien

Image

---

(1)  ATS 1988 nr 30 (utan bilaga). UNTS 1503 s. 168 (med bilaga).

1

BILAGA I

Oenologiska metoder enligt artikel 5

DEL A

För viner med ursprung i Australien

| 1. | Förteckning över oenologiska metoder och behandlingar som är godkända för viner med ursprung i Australien på de villkor som anges i de australiska reglerna, särskilt i Australian Wine and Brandy Corporation Act från 1980, Trade Practices Act från 1974 och Australia New Zealand Food Standards Code (om inget annat anges i denna bilaga) och med följande föreskrifter:






  1. | Luftning eller genomströmning med argon, kvävgas eller syrgas. |
| --- | --- | --- |

1.

Förteckning över oenologiska metoder och behandlingar som är godkända för viner med ursprung i Australien på de villkor som anges i de australiska reglerna, särskilt i Australian Wine and Brandy Corporation Act från 1980, Trade Practices Act från 1974 och Australia New Zealand Food Standards Code (om inget annat anges i denna bilaga) och med följande föreskrifter:

1.

Luftning eller genomströmning med argon, kvävgas eller syrgas.

| 2. | Värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Värmebehandling.

| 3. | Användning i torrt vin, i mängder som inte överstiger 5 %, av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin. |
| --- | --- |

3.

Användning i torrt vin, i mängder som inte överstiger 5 %, av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin.

| 4. | Centrifugering och filtrering, med eller utan inert filtermaterial, förutsatt att inga oönskade rester finns kvar i de behandlade produkterna. |
| --- | --- |

4.

Centrifugering och filtrering, med eller utan inert filtermaterial, förutsatt att inga oönskade rester finns kvar i de behandlade produkterna.

| 5. | Användning av vinjäst. |
| --- | --- |

5.

Användning av vinjäst.

| 6. | Användning av koldioxid, argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan inverkan av luft. |
| --- | --- |

6.

Användning av koldioxid, argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan inverkan av luft.

| 7. | Tillsats av kulturer av mikroorganismer, inbegripet cellväggsdelar från döda jästceller, med eller utan ett eller flera av följande ämnen för att stimulera jästutvecklingen:






  — | Diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat. |
| --- | --- | --- |

7.

Tillsats av kulturer av mikroorganismer, inbegripet cellväggsdelar från döda jästceller, med eller utan ett eller flera av följande ämnen för att stimulera jästutvecklingen:

—

Diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat.

| — | Ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit. |
| --- | --- |

—

Ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit.

| — | Tiaminhydroklorid. |
| --- | --- |

—

Tiaminhydroklorid.

| 8. | Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning. |
| --- | --- |

8.

Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning.

| 9. | Tillsats av koldioxid, förutsatt att koldioxidhalten i det behandlade vinet inte överstiger 2 g/l. |
| --- | --- |

9.

Tillsats av koldioxid, förutsatt att koldioxidhalten i det behandlade vinet inte överstiger 2 g/l.

| 10. | Användning, på de villkor som anges i gemenskapsbestämmelserna, av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallat kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit. |
| --- | --- |

10.

Användning, på de villkor som anges i gemenskapsbestämmelserna, av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallat kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit.

| 11. | Tillsats av sorbinsyra eller kaliumsorbat, förutsatt att den slutliga sorbinsyrahalten i den behandlade produkten vid övergång till direkt mänsklig konsumtion inte överstiger 200 mg/l. |
| --- | --- |

11.

Tillsats av sorbinsyra eller kaliumsorbat, förutsatt att den slutliga sorbinsyrahalten i den behandlade produkten vid övergång till direkt mänsklig konsumtion inte överstiger 200 mg/l.

| 12. | Tillsats av L-askorbinsyra eller erytorbinsyra (isoaskorbinsyra), dock högst 300 mg/l. |
| --- | --- |

12.

Tillsats av L-askorbinsyra eller erytorbinsyra (isoaskorbinsyra), dock högst 300 mg/l.

| 13. | Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l. |
| --- | --- |

13.

Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l.

| 14. | Användning av vinsyra, mjölksyra eller äppelsyra till syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten inte höjs med mer än 4,0 g/l uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

14.

Användning av vinsyra, mjölksyra eller äppelsyra till syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten inte höjs med mer än 4,0 g/l uttryckt som vinsyra.

| 15. | Klarning med hjälp av ett eller flera av följande ämnen för oenologiskt bruk:






  — | Ätligt gelatin. |
| --- | --- | --- |

15.

Klarning med hjälp av ett eller flera av följande ämnen för oenologiskt bruk:

—

Ätligt gelatin.

| — | Husbloss. |
| --- | --- |

—

Husbloss.

| — | Kasein och kaliumkaseinat. |
| --- | --- |

—

Kasein och kaliumkaseinat.

| — | Mjölk eller kondenserad mjölk. |
| --- | --- |

—

Mjölk eller kondenserad mjölk.

| — | Animaliskt albumin. |
| --- | --- |

—

Animaliskt albumin.

| — | Bentonit. |
| --- | --- |

—

Bentonit.

| — | Kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning. |
| --- | --- |

—

Kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning.

| — | Kaolin. |
| --- | --- |

—

Kaolin.

| — | Tannin. |
| --- | --- |

—

Tannin.

| — | Pektolytiska enzymer. |
| --- | --- |

—

Pektolytiska enzymer.

| — | Enzymer godkända för användning i livsmedel. |
| --- | --- |

—

Enzymer godkända för användning i livsmedel.

| 16. | Tillsats av tannin. |
| --- | --- |

16.

Tillsats av tannin.

| 17. | Behandling med träkol för oenologiskt bruk (aktivt kol). |
| --- | --- |

17.

Behandling med träkol för oenologiskt bruk (aktivt kol).

| 18. | Behandling






  — | av vitvin och rosévin med kaliumferrocyanid, |
| --- | --- | --- |

18.

Behandling

—

av vitvin och rosévin med kaliumferrocyanid,

| — | av rödvin med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en återstående mängd järn. |
| --- | --- |

—

av rödvin med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en återstående mängd järn.

| 19. | Tillsats av metavinsyra, dock högst 100 mg/l. |
| --- | --- |

19.

Tillsats av metavinsyra, dock högst 100 mg/l.

| 20. | Användning av någon av följande substanser för framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen (vindruv) genom att flaskan öppnas:






  — | Kalciumalginat, eller |
| --- | --- | --- |

20.

Användning av någon av följande substanser för framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen (vindruv) genom att flaskan öppnas:

—

Kalciumalginat, eller

| — | kaliumalginat. |
| --- | --- |

—

kaliumalginat.

| 21. | Tillsats av kaliumbitartrat för att främja utfällning av vinsten. |
| --- | --- |

21.

Tillsats av kaliumbitartrat för att främja utfällning av vinsten.

| 22. | Användning av cellväggsdelar från jästceller, dock högst 40 g/hl. |
| --- | --- |

22.

Användning av cellväggsdelar från jästceller, dock högst 40 g/hl.

| 23. | Användning av polyvinylpyrrolidon, förutsatt att det behandlade vinet inte innehåller mer än 100 mg/l polyvinylpyrrolidon. |
| --- | --- |

23.

Användning av polyvinylpyrrolidon, förutsatt att det behandlade vinet inte innehåller mer än 100 mg/l polyvinylpyrrolidon.

| 24. | Användning av kopparsulfat, dock högst 1 g/hl, för att avlägsna oönskad smak eller lukt i vinet, förutsatt att kopparhalten i det behandlade vinet inte överstiger 1 mg/l. |
| --- | --- |

24.

Användning av kopparsulfat, dock högst 1 g/hl, för att avlägsna oönskad smak eller lukt i vinet, förutsatt att kopparhalten i det behandlade vinet inte överstiger 1 mg/l.

| 25. | Tillsats av sockerkulör för att förstärka likörviners färg. |
| --- | --- |

25.

Tillsats av sockerkulör för att förstärka likörviners färg.

| 26. | Tillsats av destillat av vin eller av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin. |
| --- | --- |

26.

Tillsats av destillat av vin eller av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin.

| 27. | Tillsats av druvmust eller koncentrerad druvmust för sötning av vin. |
| --- | --- |

27.

Tillsats av druvmust eller koncentrerad druvmust för sötning av vin.

| 28. | Användning av kalciumkarbonat till avsyrning. |
| --- | --- |

28.

Användning av kalciumkarbonat till avsyrning.

| 29. | Användning av katjonbytarhartser för stabilisering av vin, förutsatt att hartserna är tillräckligt stabila så att inte ämnen överförs till vinet i mängder som kan utgöra en hälsorisk (1). |
| --- | --- |

29.

Användning av katjonbytarhartser för stabilisering av vin, förutsatt att hartserna är tillräckligt stabila så att inte ämnen överförs till vinet i mängder som kan utgöra en hälsorisk (1).

| 30. | Användning av bitar av ek. |
| --- | --- |

30.

Användning av bitar av ek.

| 31. | Användning av så kallad ”spinning cone”-teknik. |
| --- | --- |

31.

Användning av så kallad ”spinning cone”-teknik.

| 32. | Användning av gummi arabicum eller akacia. |
| --- | --- |

32.

Användning av gummi arabicum eller akacia.

| 33. | Användning av kalciumtartrat till avsyrning. |
| --- | --- |

33.

Användning av kalciumtartrat till avsyrning.

| 34. | Användning av elektrodialys. |
| --- | --- |

34.

Användning av elektrodialys.

| 35. | Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet. |
| --- | --- |

35.

Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet.

| 36. | Användning av lysozym. |
| --- | --- |

36.

Användning av lysozym.

| 37. | Användning av omvänd osmos. |
| --- | --- |

37.

Användning av omvänd osmos.

| 38. | Användning av dimetyldikarbonat. |
| --- | --- |

38.

Användning av dimetyldikarbonat.

| 39. | Användning av väteperoxid i druvsaft, koncentrerad druvsaft eller druvmust. |
| --- | --- |

39.

Användning av väteperoxid i druvsaft, koncentrerad druvsaft eller druvmust.

| 40. | Användning av motströmsextraktion. |
| --- | --- |

40.

Användning av motströmsextraktion.

| 41. | Användning av växtproteiner. |
| --- | --- |

41.

Användning av växtproteiner.

| 42. | Användning av kopparcitrat. |
| --- | --- |

42.

Användning av kopparcitrat.

| 43. | Tillsats av druvsprit, brandy och socker till mousserande vin. |
| --- | --- |

43.

Tillsats av druvsprit, brandy och socker till mousserande vin.

| 44. | Tillsats av mistella. |
| --- | --- |

44.

Tillsats av mistella.

| 2. | Nya eller ändrade oenologiska metoder och behandlingar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Nya eller ändrade oenologiska metoder och behandlingar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

DEL B

För viner med ursprung i gemenskapen

| 1. | Förteckning över oenologiska metoder och behandlingar som är godkända för viner med ursprung i gemenskapen på de villkor som anges i gemenskapens bestämmelser, särskilt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000 (om inget annat anges) och med följande föreskrifter:






  1. | Luftning eller genomströmning med argon, kvävgas eller syrgas. |
| --- | --- | --- |

1.

Förteckning över oenologiska metoder och behandlingar som är godkända för viner med ursprung i gemenskapen på de villkor som anges i gemenskapens bestämmelser, särskilt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000 (om inget annat anges) och med följande föreskrifter:

1.

Luftning eller genomströmning med argon, kvävgas eller syrgas.

| 2. | Värmebehandling. |
| --- | --- |

2.

Värmebehandling.

| 3. | Användning i torrt vin, i mängder som inte överstiger 5 %, av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin. |
| --- | --- |

3.

Användning i torrt vin, i mängder som inte överstiger 5 %, av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin.

| 4. | Centrifugering och filtrering, med eller utan inert filtermaterial, förutsatt att inga oönskade rester finns kvar i de behandlade produkterna. |
| --- | --- |

4.

Centrifugering och filtrering, med eller utan inert filtermaterial, förutsatt att inga oönskade rester finns kvar i de behandlade produkterna.

| 5. | Användning av vinjäst. |
| --- | --- |

5.

Användning av vinjäst.

| 6. | Användning av cellväggsdelar från jästceller, dock högst 40 g/hl. |
| --- | --- |

6.

Användning av cellväggsdelar från jästceller, dock högst 40 g/hl.

| 7. | Användning av polyvinylpyrrolidon, dock högst 80 g/hl. |
| --- | --- |

7.

Användning av polyvinylpyrrolidon, dock högst 80 g/hl.

| 8. | Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning. |
| --- | --- |

8.

Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning.

| 9. | Tillsats av ett eller flera av följande ämnen för att främja jästutvecklingen:






  — | Tillsats av






  i) | diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dock högst 0,3 g/l, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Tillsats av ett eller flera av följande ämnen för att främja jästutvecklingen:

—

Tillsats av

i)

diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dock högst 0,3 g/l,

| ii) | ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dock högst 0,2 g/l. |
| --- | --- |

ii)

ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dock högst 0,2 g/l.

Dessa produkter får också användas tillsammans inom ett gränsvärde på 0,3 g/l, utan att detta berör ovannämnda gränsvärde på 0,2 g/l.

| — | Tillsats av tiaminhydroklorid, dock högst 0,6 mg/l, uttryckt som tiamin. |
| --- | --- |

—

Tillsats av tiaminhydroklorid, dock högst 0,6 mg/l, uttryckt som tiamin.

| 10. | Användning av koldioxid, argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan inverkan av luft. |
| --- | --- |

10.

Användning av koldioxid, argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan inverkan av luft.

| 11. | Tillsats av koldioxid, förutsatt att koldioxidhalten i det behandlade vinet inte överstiger 2 g/l. |
| --- | --- |

11.

Tillsats av koldioxid, förutsatt att koldioxidhalten i det behandlade vinet inte överstiger 2 g/l.

| 12. | Användning, på de villkor som anges i australiska bestämmelser, av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallad kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit. |
| --- | --- |

12.

Användning, på de villkor som anges i australiska bestämmelser, av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallad kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit.

| 13. | Tillsats av sorbinsyra eller kaliumsorbat, förutsatt att den slutliga sorbinsyrahalten i den behandlade produkten vid övergång till direkt mänsklig konsumtion inte överstiger 200 mg/l. |
| --- | --- |

13.

Tillsats av sorbinsyra eller kaliumsorbat, förutsatt att den slutliga sorbinsyrahalten i den behandlade produkten vid övergång till direkt mänsklig konsumtion inte överstiger 200 mg/l.

| 14. | Tillsats av L-askorbinsyra, dock högst 250 mg/l. |
| --- | --- |

14.

Tillsats av L-askorbinsyra, dock högst 250 mg/l.

| 15. | Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l. |
| --- | --- |

15.

Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l.

| 16. | Användning av vinsyra för syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten i vinet inte höjs med mer än 2,5g/l uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

16.

Användning av vinsyra för syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten i vinet inte höjs med mer än 2,5g/l uttryckt som vinsyra.

| 17. | Användning av ett eller flera av följande ämnen för avsyrning:






  — | Neutralt kaliumtartrat. |
| --- | --- | --- |

17.

Användning av ett eller flera av följande ämnen för avsyrning:

—

Neutralt kaliumtartrat.

| — | Kaliumbikarbonat. |
| --- | --- |

—

Kaliumbikarbonat.

| — | Kalciumkarbonat, eventuellt innehållande små mängder dubbelkalciumsalt av L (+)-vinsyra och L (-)-äppelsyra. |
| --- | --- |

—

Kalciumkarbonat, eventuellt innehållande små mängder dubbelkalciumsalt av L (+)-vinsyra och L (-)-äppelsyra.

| — | Kalciumtartrat eller vinsyra. |
| --- | --- |

—

Kalciumtartrat eller vinsyra.

| — | Homogent, fint pulveriserat preparat av lika delar vinsyra och kalciumkarbonat. |
| --- | --- |

—

Homogent, fint pulveriserat preparat av lika delar vinsyra och kalciumkarbonat.

| 18. | Klarning med hjälp av ett eller flera av följande ämnen för oenologiskt bruk:






  — | Ätligt gelatin. |
| --- | --- | --- |

18.

Klarning med hjälp av ett eller flera av följande ämnen för oenologiskt bruk:

—

Ätligt gelatin.

| — | Växtproteiner. |
| --- | --- |

—

Växtproteiner.

| — | Husbloss. |
| --- | --- |

—

Husbloss.

| — | Kasein och kaliumkaseinat. |
| --- | --- |

—

Kasein och kaliumkaseinat.

| — | Äggalbumin och mjölkalbumin. |
| --- | --- |

—

Äggalbumin och mjölkalbumin.

| — | Bentonit. |
| --- | --- |

—

Bentonit.

| — | Kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning. |
| --- | --- |

—

Kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning.

| — | Kaolin. |
| --- | --- |

—

Kaolin.

| — | Tannin. |
| --- | --- |

—

Tannin.

| — | Pektolytiska enzymer. |
| --- | --- |

—

Pektolytiska enzymer.

| — | Enzympreparat med betaglukanas. |
| --- | --- |

—

Enzympreparat med betaglukanas.

| 19. | Tillsats av tannin. |
| --- | --- |

19.

Tillsats av tannin.

| 20. | Behandling med träkol för oenologiskt bruk (aktivt kol) inom ett gränsvärde på 100 g torrsubstans per hl. |
| --- | --- |

20.

Behandling med träkol för oenologiskt bruk (aktivt kol) inom ett gränsvärde på 100 g torrsubstans per hl.

| 21. | Behandling






  — | av vitvin och rosévin med kaliumferrocyanid, |
| --- | --- | --- |

21.

Behandling

—

av vitvin och rosévin med kaliumferrocyanid,

| — | av rödvin med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en återstående mängd järn. |
| --- | --- |

—

av rödvin med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en återstående mängd järn.

| 22. | Tillsats av metavinsyra, dock högst 100 mg/l. |
| --- | --- |

22.

Tillsats av metavinsyra, dock högst 100 mg/l.

| 23. | Användning av akacia efter avslutad jäsning. |
| --- | --- |

23.

Användning av akacia efter avslutad jäsning.

| 24. | Användning av DL-vinsyra, också kallad racemsyra, eller av neutrala kaliumsalter av denna för att främja utfällning av överskjutande kalcium. |
| --- | --- |

24.

Användning av DL-vinsyra, också kallad racemsyra, eller av neutrala kaliumsalter av denna för att främja utfällning av överskjutande kalcium.

| 25. | Användning av någon av följande substanser för framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen (vindruv) genom att flaskan öppnas:






  — | Kalciumalginat, eller |
| --- | --- | --- |

25.

Användning av någon av följande substanser för framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen (vindruv) genom att flaskan öppnas:

—

Kalciumalginat, eller

| — | kaliumalginat. |
| --- | --- |

—

kaliumalginat.

| 26. | Användning av kopparsulfat, dock högst 1 g/hl, för att avlägsna oönskad smak eller lukt i vinet, förutsatt att kopparhalten i det behandlade vinet inte överstiger 1 mg/l. |
| --- | --- |

26.

Användning av kopparsulfat, dock högst 1 g/hl, för att avlägsna oönskad smak eller lukt i vinet, förutsatt att kopparhalten i det behandlade vinet inte överstiger 1 mg/l.

| 27. | Tillsats av kaliumbitartrat eller kalciumtartrat för att främja utfällning av vinsten. |
| --- | --- |

27.

Tillsats av kaliumbitartrat eller kalciumtartrat för att främja utfällning av vinsten.

| 28. | Användning av kåda från aleppotall uteslutande för att framställa vinet ”retsina”, vilket endast får framställas i Grekland. |
| --- | --- |

28.

Användning av kåda från aleppotall uteslutande för att framställa vinet ”retsina”, vilket endast får framställas i Grekland.

| 29. | Tillsats av sockerkulör för att förstärka likörviners färg. |
| --- | --- |

29.

Tillsats av sockerkulör för att förstärka likörviners färg.

| 30. | Användning av kalciumsulfat vid framställning av vissa likörviner fso, förutsatt att sulfathalten i det behandlade vinet inte överstiger 2,5 g/l uttryckt som kaliumsulfat. |
| --- | --- |

30.

Användning av kalciumsulfat vid framställning av vissa likörviner fso, förutsatt att sulfathalten i det behandlade vinet inte överstiger 2,5 g/l uttryckt som kaliumsulfat.

| 31. | Tillsats av destillat av vin eller av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin. |
| --- | --- |

31.

Tillsats av destillat av vin eller av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin.

| 32. | Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin. |
| --- | --- |

32.

Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin.

| 33. | Tillsats av druvmust eller renad koncentrerad druvmust för sötning av vin. |
| --- | --- |

33.

Tillsats av druvmust eller renad koncentrerad druvmust för sötning av vin.

| 34. | Elektrodialys för att säkerställa stabiliseringen av vinsyra. |
| --- | --- |

34.

Elektrodialys för att säkerställa stabiliseringen av vinsyra.

| 35. | Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet. |
| --- | --- |

35.

Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet.

| 36. | Tillsats av lysozym. |
| --- | --- |

36.

Tillsats av lysozym.

| 37. | Partiell koncentrering genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin. |
| --- | --- |

37.

Partiell koncentrering genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin.

| 38. | Tillsats av dimetyldikarbonat (DMDC) till vin för mikrobiologisk stabilisering. |
| --- | --- |

38.

Tillsats av dimetyldikarbonat (DMDC) till vin för mikrobiologisk stabilisering.

| 39. | Användning av bitar av ek vid vinframställning. |
| --- | --- |

39.

Användning av bitar av ek vid vinframställning.

| 2. | Nya eller ändrade oenologiska metoder och behandlingar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Nya eller ändrade oenologiska metoder och behandlingar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

DEL C

Tekniska anpassningar av oenologiska metoder och behandlingar enligt artikel 6.7

För gemenskapen, de oenologiska metoder och behandlingar som anges i bilaga I del B.

| 16. | Användning av vinsyra för syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten i vinet inte höjs med mer än 2,5 g/l uttryckt som vinsyra. |
| --- | --- |

16.

Användning av vinsyra för syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten i vinet inte höjs med mer än 2,5 g/l uttryckt som vinsyra.

| 32. | Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin. |
| --- | --- |

32.

Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin.

| 37. | Partiell koncentrering genom fysiska behandlingar, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin. |
| --- | --- |

37.

Partiell koncentrering genom fysiska behandlingar, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin.

För Australien, de enologiska metoder och behandlingar som anges i bilaga I del A:

Inga

---

(1)  Denna oenologiska metod är tillåten från och med den 1 mars 1994.

BILAGA II

Geografiska beteckningar enligt artikel 12

De geografiska beteckningar som omfattas av detta avtal är följande:

DEL A

VINER MED URSPRUNG I EUROPEISKA GEMENSKAPEN

| 1. | Geografiska beteckningar i medlemsstaterna: |
| --- | --- |

1.

Geografiska beteckningar i medlemsstaterna:

Österrike

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område






  Specificerade områden |
| --- | --- |
| Burgenland
  Carnuntum
  Donauland
  Kamptal
  Kärnten
  Kremstal
  Mittelburgenland
  Neusiedlersee
  Neusiedlersee-Hügelland
  Niederösterreich
  Oberösterreich
  Salzburg
  Steiermark
  Südburgenland
  Süd-Oststeiermark
  Südsteiermark
  Thermenregion
  Tirol
  Traisental
  Vorarlberg
  Wachau
  Weinviertel
  Weststeiermark
  Wien |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

Burgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kärnten

Kremstal

Mittelburgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Niederösterreich

Oberösterreich

Salzburg

Steiermark

Südburgenland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Thermenregion

Tirol

Traisental

Vorarlberg

Wachau

Weinviertel

Weststeiermark

Wien

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Bergland
  Steirerland
  Weinland
  Wien |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

Belgien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område






  Namn på specificerade områden |
| --- | --- |
| Côtes de Sambre et Meuse
  Hagelandse Wijn
  Haspengouwse Wijn
  Heuvellandse wijn
  Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Namn på specificerade områden

Côtes de Sambre et Meuse

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

Heuvellandse wijn

Vlaamse mousserende kwaliteitswijn

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Vin de pays des jardins de Wallonie
  Vlaamse landwijn |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Vin de pays des jardins de Wallonie

Vlaamse landwijn

Bulgarien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden |
| --- | --- |
| Асеновград (Asenovgrad)
  Черноморски район (Black Sea Region)
  Брестник (Brestnik)
  Драгоево (Dragoevo)
  Евксиноград (Evksinograd)
  Хан Крум (Han Krum)
  Хърсово (Harsovo)
  Хасково (Haskovo)
  Хисаря (Hisarya)
  Ивайловград (Ivaylovgrad)
  Карлово (Karlovo)
  Карнобат (Karnobat)
  Ловеч (Lovech)
  Лозица (Lozitsa)
  Лом (Lom)
  Любимец (Lyubimets)
  Лясковец (Lyaskovets)
  Мелник (Melnik)
  Монтана (Montana)
  Нова Загора (Nova Zagora)
  Нови Пазар (Novi Pazar)
  Ново село (Novo Selo)
  Оряховица (Oryahovitsa)
  Павликени (Pavlikeni)
  Пазарджик (Pazardjik)

  Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven)
  Пловдив (Plovdiv)
  Поморие (Pomorie)
  Русе (Ruse)
  Сакар (Sakar)
  Сандански (Sandanski)
  Септември (Septemvri)
  Шивачево (Shivachevo)
  Шумен (Shumen)
  Славянци (Slavyantsi)
  Сливен (Sliven)
  Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)
  Стамболово (Stambolovo)
  Стара Загора (Stara Zagora)
  Сухиндол (Suhindol)
  Сунгурларе (Sungurlare)
  Свищов (Svishtov)
  Долината на Струма (Struma valley)
  Търговище (Targovishte)
  Върбица (Varbitsa)
  Варна (Varna)
  Велики Преслав (Veliki Preslav)
  Видин (Vidin)

  Враца (Vratsa)
  Ямбол (Yambol) |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

Асеновград (Asenovgrad)

Черноморски район (Black Sea Region)

Брестник (Brestnik)

Драгоево (Dragoevo)

Евксиноград (Evksinograd)

Хан Крум (Han Krum)

Хърсово (Harsovo)

Хасково (Haskovo)

Хисаря (Hisarya)

Ивайловград (Ivaylovgrad)

Карлово (Karlovo)

Карнобат (Karnobat)

Ловеч (Lovech)

Лозица (Lozitsa)

Лом (Lom)

Любимец (Lyubimets)

Лясковец (Lyaskovets)

Мелник (Melnik)

Монтана (Montana)

Нова Загора (Nova Zagora)

Нови Пазар (Novi Pazar)

Ново село (Novo Selo)

Оряховица (Oryahovitsa)

Павликени (Pavlikeni)

Пазарджик (Pazardjik)

Перущица (Perushtitsa)

Плевен (Pleven)

Пловдив (Plovdiv)

Поморие (Pomorie)

Русе (Ruse)

Сакар (Sakar)

Сандански (Sandanski)

Септември (Septemvri)

Шивачево (Shivachevo)

Шумен (Shumen)

Славянци (Slavyantsi)

Сливен (Sliven)

Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)

Стамболово (Stambolovo)

Стара Загора (Stara Zagora)

Сухиндол (Suhindol)

Сунгурларе (Sungurlare)

Свищов (Svishtov)

Долината на Струма (Struma valley)

Търговище (Targovishte)

Върбица (Varbitsa)

Варна (Varna)

Велики Преслав (Veliki Preslav)

Видин (Vidin)

Враца (Vratsa)

Ямбол (Yambol)

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Дунавска равнина (Danube Plain)
  Тракийска низина (Thracian Lowlands) |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Дунавска равнина (Danube Plain)

Тракийска низина (Thracian Lowlands)

Cypern

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område








  På grekiska | På engelska |
| --- | --- | --- |
| Specificerade områden | Underområden


  (eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området) | Specificerade områden | Underområden


  (eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området) |
| Κουμανδαρία | | Commandaria | |
| Λαόνα Ακάμα | | Laona Akama | |
| Βουνί Παναγιάς — | | Vouni Panayia — | |
| Αμπελίτης | | Ambelitis | |
| Πιτσιλιά | Αφάμης eller | Pitsilia | Afames eller |
| Κρασοχώρια Λεμεσού | Λαόνα | Krasohoria Lemesou | Laona |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

På grekiska

På engelska

Specificerade områden

Underområden

(eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området)

Specificerade områden

Underområden

(eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området)

Κουμανδαρία

Commandaria

Λαόνα Ακάμα

Laona Akama

Βουνί Παναγιάς —

Vouni Panayia —

Αμπελίτης

Ambelitis

Πιτσιλιά

Αφάμης eller

Pitsilia

Afames eller

Κρασοχώρια Λεμεσού

Λαόνα

Krasohoria Lemesou

Laona

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning






  På grekiska | På engelska |
| --- | --- | --- |
| Λεμεσός | Lemesos |
| Πάφος | Pafos |
| Λευκωσία | Lefkosia |
| Λάρνακα | Larnaka |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

På grekiska

På engelska

Λεμεσός

Lemesos

Πάφος

Pafos

Λευκωσία

Lefkosia

Λάρνακα

Larnaka

Tjeckien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden


  (eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden


  eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun och/eller namnet på en vingård |
| --- | --- | --- |
| Čechy | litoměřická |
| | mělnická |
| Morava | mikulovská |
| | slovácká |
| | velkopavlovická |
| | znojemská |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

(eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun och/eller namnet på en vingård

Čechy

litoměřická

mělnická

Morava

mikulovská

slovácká

velkopavlovická

znojemská

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  české zemské víno
  moravské zemské víno |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

české zemské víno

moravské zemské víno

Frankrike

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område





  Specificerade områden |
| --- | --- |
| Alsace Grand Cru, följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Alsace, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Alsace eller Vin d’Alsace, eventuellt följt av ”Edelzwicker” eller namnet på en druvsort eller namnet på en mindre geografisk enhet

  Ajaccio
  Aloxe-Corton
  Anjou, eventuellt följt av Val de Loire eller Coteaux de la Loire, eller Villages Brissac
  Anjou, eventuellt följt av ”Gamay”, ”Mousseux” eller ”Villages”

  Arbois
  Arbois Pupillin
  Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages
  Bandol
  Banyuls
  Barsac
  Bâtard-Montrachet
  Béarn eller Béarn Bellocq
  Beaujolais Supérieur
  Beaujolais, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Beaujolais-Villages
  Beaumes-de-Venise, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

  Beaune
  Bellet eller Vin de Bellet
  Bergerac
  Bienvenues Bâtard-Montrachet
  Blagny
  Blanc Fumé de Pouilly
  Blanquette de Limoux
  Blaye
  Bonnes Mares
  Bonnezeaux
  Bordeaux Côtes de Francs
  Bordeaux Haut-Benauge
  Bordeaux, eventuellt följt av ”Clairet” eller ”Supérieur” eller ”Rosé” eller ”mousseux”

  Bourg
  Bourgeais
  Bourgogne, eventuellt följt av ”Clairet” eller ”Rosé” eller namnet på en mindre geografisk enhet

  Bourgogne Aligoté
  Bourgueil
  Bouzeron
  Brouilly
  Buzet
  Cabardès
  Cabernet d’Anjou
  Cabernet de Saumur
  Cadillac
  Cahors
  Canon-Fronsac
  Cap Corse, föregånget av ”Muscat du”

  Cassis
  Cérons
  Chablis Grand Cru, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Chablis, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Chambertin
  Chambertin Clos de Bèze
  Chambolle-Musigny
  Champagne
  Chapelle-Chambertin
  Charlemagne
  Charmes-Chambertin
  Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côtes de Beaune-Village
  Château Châlon
  Château Grillet
  Châteaumeillant
  Châteauneuf-du-Pape
  Châtillon-en-Diois
  Chenas
  Chevalier-Montrachet
  Cheverny
  Chinon
  Chiroubles
  Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages
  Clairette de Bellegarde
  Clairette de Die
  Clairette du Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Clos de la Roche
  Clos de Tart
  Clos des Lambrays
  Clos Saint-Denis
  Clos Vougeot
  Collioure
  Condrieu
  Corbières, eventuellt följt av Boutenac
  Cornas
  Corton
  Corton-Charlemagne
  Costières de Nîmes
  Côtes de Beaune, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Côte de Beaune-Villages
  Côte de Brouilly
  Côte de Nuits
  Côte Roannaise
  Côte Rôtie
  Coteaux Champenois, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Coteaux d’Aix-en-Provence
  Coteaux d’Ancenis, eventuellt följt av namnet på en druvsort

  Coteaux de Die
  Coteaux de l’Aubance
  Coteaux de Pierrevert
  Coteaux de Saumur
  Coteaux du Giennois
  Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet
  Coteaux du Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume
  Coteaux du Layon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Coteaux du Loir
  Coteaux du Lyonnais
  Coteaux du Quercy
  Coteaux du Tricastin
  Coteaux du Vendômois
  Coteaux Varois
  Côte-de-Nuits-Villages
  Côtes Canon-Fronsac
  Côtes d’Auvergne, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Côtes de Beaune, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Côtes de Bergerac
  Côtes de Blaye
  Côtes de Bordeaux Saint-Macaire
  Côtes de Bourg
  Côtes de Brulhois
  Côtes de Castillon
  Côtes de Duras
  Côtes de la Malepère
  Côtes de Millau
  Côtes de Montravel
  Côtes de Provence, eventuellt följt av Sainte Victoire
  Côtes de Saint-Mont
  Côtes de Toul
  Côtes du Frontonnais, eventuellt följt av Fronton eller Villaudric
  Côtes du Jura
  Côtes du Lubéron
  Côtes du Marmandais
  Côtes du Rhône
  Côtes du Rhône Villages, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Côtes du Roussillon
  Côtes du Roussillon Villages, eventuellt följt av namnet på följande kommuner Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel
  Côtes du Ventoux
  Côtes du Vivarais
  Cour-Cheverny
  Crémant d’Alsace
  Crémant de Bordeaux
  Crémant de Bourgogne
  Crémant de Die
  Crémant de Limoux
  Crémant de Loire
  Crémant du Jura
  Crépy
  Criots Bâtard-Montrachet
  Crozes Ermitage
  Crozes-Hermitage
  Echezeaux
  Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge
  Ermitage
  Faugères
  Fiefs Vendéens, eventuellt följt av Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte
  Fitou
  Fixin
  Fleurie
  Floc de Gascogne
  Fronsac
  Frontignan
  Gaillac
  Gaillac Premières Côtes
  Gevrey-Chambertin
  Gigondas
  Givry
  Grand Roussillon
  Grands Echezeaux
  Graves
  Graves de Vayres
  Griotte-Chambertin
  Gros Plant du Pays Nantais
  Haut Poitou
  Haut-Médoc
  Haut-Montravel
  Hermitage
  Irancy
  Irouléguy
  Jasnières
  Juliénas
  Jurançon
  L’Etoile, eventuellt följt av ”mousseux”

  La Grande Rue
  Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages
  Lalande de Pomerol
  Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Latricières-Chambertin
  Les-Baux-de-Provence
  Limoux
  Lirac
  Listrac-Médoc
  Loupiac
  Lunel, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

  Lussac Saint-Émilion
  Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn
  Mâcon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Mâcon-Villages
  Macvin du Jura
  Madiran
  Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages
  Maranges, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Marcillac
  Margaux
  Marsannay
  Maury
  Mazis-Chambertin
  Mazoyères-Chambertin
  Médoc
  Menetou Salon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Mercurey
  Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages
  Minervois
  Minervois-la-Livinière
  Mireval
  Monbazillac
  Montagne Saint-Émilion
  Montagny
  Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages
  Montlouis, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant”

  Montrachet
  Montravel
  Morey-Saint-Denis
  Morgon
  Moselle
  Moulin-à-Vent
  Moulis
  Moulis-en-Médoc
  Muscadet
  Muscadet Coteaux de la Loire
  Muscadet Côtes de Grandlieu
  Muscadet Sèvre-et-Maine
  Musigny
  Néac
  Nuits
  Nuits-Saint-Georges
  Orléans
  Orléans-Cléry
  Pacherenc du Vic-Bilh
  Palette
  Patrimonio
  Pauillac
  Pécharmant
  Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages
  Pessac-Léognan
  Petit Chablis, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Pineau des Charentes
  Pinot-Chardonnay-Macôn
  Pomerol
  Pommard
  Pouilly Fumé
  Pouilly-Fuissé
  Pouilly-Loché
  Pouilly-sur-Loire
  Pouilly-Vinzelles
  Premières Côtes de Blaye
  Premières Côtes de Bordeaux, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Puisseguin Saint-Émilion
  Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages
  Quarts-de-Chaume
  Quincy
  Rasteau
  Rasteau Rancio
  Régnié
  Reuilly
  Richebourg
  Rivesaltes, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

  Rivesaltes Rancio
  Romanée (La)
  Romanée Conti
  Romanée Saint-Vivant
  Rosé des Riceys
  Rosette
  Roussette de Savoie, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Roussette du Bugey, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Ruchottes-Chambertin
  Rully
  Saint Julien
  Saint-Amour
  Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages
  Saint-Bris
  Saint-Chinian
  Sainte-Croix-du-Mont
  Sainte-Foy Bordeaux
  Saint-Émilion
  Saint-Emilion Grand Cru
  Saint-Estèphe
  Saint-Georges Saint-Émilion
  Saint-Jean-de-Minervois, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

  Saint-Joseph
  Saint-Nicolas-de-Bourgueil
  Saint-Péray
  Saint-Pourçain
  Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages
  Saint-Véran
  Sancerre
  Santenay eller Santenay Côte de Beaune eller Santenay Côte de Beaune-Villages
  Saumur Champigny
  Saussignac
  Sauternes
  Savennières
  Savennières-Coulée-de-Serrant
  Savennières-Roche-aux-Moines
  Savigny eller Savigny-lès-Beaune
  Seyssel
  Tâche (La)
  Tavel
  Thouarsais
  Touraine Amboise
  Touraine Azay-le-Rideau
  Touraine Mesland
  Touraine Noble Joue
  Touraine, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant”

  Tursan
  Vacqueyras
  Valençay
  Vin d’Entraygues et du Fel
  Vin d’Estaing
  Vin de Corse, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Vin de Lavilledieu
  Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Vin du Bugey, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

  Vin Fin de la Côte de Nuits
  Viré Clessé
  Volnay
  Volnay Santenots
  Vosne-Romanée
  Vougeot
  Vouvray, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant” |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

Alsace Grand Cru, följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Alsace, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Alsace eller Vin d’Alsace, eventuellt följt av ”Edelzwicker” eller namnet på en druvsort eller namnet på en mindre geografisk enhet

Ajaccio

Aloxe-Corton

Anjou, eventuellt följt av Val de Loire eller Coteaux de la Loire, eller Villages Brissac

Anjou, eventuellt följt av ”Gamay”, ”Mousseux” eller ”Villages”

Arbois

Arbois Pupillin

Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages

Bandol

Banyuls

Barsac

Bâtard-Montrachet

Béarn eller Béarn Bellocq

Beaujolais Supérieur

Beaujolais, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Beaujolais-Villages

Beaumes-de-Venise, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

Beaune

Bellet eller Vin de Bellet

Bergerac

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Blanc Fumé de Pouilly

Blanquette de Limoux

Blaye

Bonnes Mares

Bonnezeaux

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux, eventuellt följt av ”Clairet” eller ”Supérieur” eller ”Rosé” eller ”mousseux”

Bourg

Bourgeais

Bourgogne, eventuellt följt av ”Clairet” eller ”Rosé” eller namnet på en mindre geografisk enhet

Bourgogne Aligoté

Bourgueil

Bouzeron

Brouilly

Buzet

Cabardès

Cabernet d’Anjou

Cabernet de Saumur

Cadillac

Cahors

Canon-Fronsac

Cap Corse, föregånget av ”Muscat du”

Cassis

Cérons

Chablis Grand Cru, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Chablis, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Champagne

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côtes de Beaune-Village

Château Châlon

Château Grillet

Châteaumeillant

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Chenas

Chevalier-Montrachet

Cheverny

Chinon

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages

Clairette de Bellegarde

Clairette de Die

Clairette du Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Clos de la Roche

Clos de Tart

Clos des Lambrays

Clos Saint-Denis

Clos Vougeot

Collioure

Condrieu

Corbières, eventuellt följt av Boutenac

Cornas

Corton

Corton-Charlemagne

Costières de Nîmes

Côtes de Beaune, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte de Nuits

Côte Roannaise

Côte Rôtie

Coteaux Champenois, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Coteaux d’Aix-en-Provence

Coteaux d’Ancenis, eventuellt följt av namnet på en druvsort

Coteaux de Die

Coteaux de l’Aubance

Coteaux de Pierrevert

Coteaux de Saumur

Coteaux du Giennois

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Layon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Coteaux du Loir

Coteaux du Lyonnais

Coteaux du Quercy

Coteaux du Tricastin

Coteaux du Vendômois

Coteaux Varois

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes Canon-Fronsac

Côtes d’Auvergne, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Côtes de Beaune, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Côtes de Bergerac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Bourg

Côtes de Brulhois

Côtes de Castillon

Côtes de Duras

Côtes de la Malepère

Côtes de Millau

Côtes de Montravel

Côtes de Provence, eventuellt följt av Sainte Victoire

Côtes de Saint-Mont

Côtes de Toul

Côtes du Frontonnais, eventuellt följt av Fronton eller Villaudric

Côtes du Jura

Côtes du Lubéron

Côtes du Marmandais

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages, eventuellt följt av namnet på följande kommuner Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Cour-Cheverny

Crémant d’Alsace

Crémant de Bordeaux

Crémant de Bourgogne

Crémant de Die

Crémant de Limoux

Crémant de Loire

Crémant du Jura

Crépy

Criots Bâtard-Montrachet

Crozes Ermitage

Crozes-Hermitage

Echezeaux

Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Ermitage

Faugères

Fiefs Vendéens, eventuellt följt av Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte

Fitou

Fixin

Fleurie

Floc de Gascogne

Fronsac

Frontignan

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Gevrey-Chambertin

Gigondas

Givry

Grand Roussillon

Grands Echezeaux

Graves

Graves de Vayres

Griotte-Chambertin

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Haut-Médoc

Haut-Montravel

Hermitage

Irancy

Irouléguy

Jasnières

Juliénas

Jurançon

L’Etoile, eventuellt följt av ”mousseux”

La Grande Rue

Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages

Lalande de Pomerol

Languedoc, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Latricières-Chambertin

Les-Baux-de-Provence

Limoux

Lirac

Listrac-Médoc

Loupiac

Lunel, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

Lussac Saint-Émilion

Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Mâcon-Villages

Macvin du Jura

Madiran

Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages

Maranges, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Marcillac

Margaux

Marsannay

Maury

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Médoc

Menetou Salon, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Mercurey

Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Monbazillac

Montagne Saint-Émilion

Montagny

Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages

Montlouis, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant”

Montrachet

Montravel

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moselle

Moulin-à-Vent

Moulis

Moulis-en-Médoc

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Côtes de Grandlieu

Muscadet Sèvre-et-Maine

Musigny

Néac

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Orléans

Orléans-Cléry

Pacherenc du Vic-Bilh

Palette

Patrimonio

Pauillac

Pécharmant

Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages

Pessac-Léognan

Petit Chablis, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Pineau des Charentes

Pinot-Chardonnay-Macôn

Pomerol

Pommard

Pouilly Fumé

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-sur-Loire

Pouilly-Vinzelles

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Puisseguin Saint-Émilion

Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages

Quarts-de-Chaume

Quincy

Rasteau

Rasteau Rancio

Régnié

Reuilly

Richebourg

Rivesaltes, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

Rivesaltes Rancio

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Rosé des Riceys

Rosette

Roussette de Savoie, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Roussette du Bugey, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint Julien

Saint-Amour

Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages

Saint-Bris

Saint-Chinian

Sainte-Croix-du-Mont

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Jean-de-Minervois, eventuellt föregånget av ”Muscat de”

Saint-Joseph

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saint-Péray

Saint-Pourçain

Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages

Saint-Véran

Sancerre

Santenay eller Santenay Côte de Beaune eller Santenay Côte de Beaune-Villages

Saumur Champigny

Saussignac

Sauternes

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Savigny eller Savigny-lès-Beaune

Seyssel

Tâche (La)

Tavel

Thouarsais

Touraine Amboise

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Touraine, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant”

Tursan

Vacqueyras

Valençay

Vin d’Entraygues et du Fel

Vin d’Estaing

Vin de Corse, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Vin de Lavilledieu

Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Vin du Bugey, eventuellt följt av namnet på en mindre geografisk enhet

Vin Fin de la Côte de Nuits

Viré Clessé

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Vouvray, eventuellt följt av ”mousseux” eller ”pétillant”

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Vin de pays de l’Agenais
  Vin de pays d’Aigues
  Vin de pays de l’Ain
  Vin de pays de l’Allier
  Vin de pays d’Allobrogie
  Vin de pays des Alpes de Haute-Provence
  Vin de pays des Alpes Maritimes
  Vin de pays de l’Ardèche
  Vin de pays d’Argens
  Vin de pays de l’Ariège
  Vin de pays de l’Aude
  Vin de pays de l’Aveyron
  Vin de pays des Balmes dauphinoises
  Vin de pays de la Bénovie
  Vin de pays du Bérange
  Vin de pays de Bessan
  Vin de pays de Bigorre
  Vin de pays des Bouches du Rhône
  Vin de pays du Bourbonnais
  Vin de pays du Calvados
  Vin de pays de Cassan
  Vin de pays Cathare
  Vin de pays de Caux
  Vin de pays de Cessenon
  Vin de pays des Cévennes, eventuellt följt av Mont Bouquet
  Vin de pays Charentais, eventuellt följt av Ile de Ré eller Ile d’Oléron eller Saint-Sornin
  Vin de pays de la Charente
  Vin de pays des Charentes-Maritimes
  Vin de pays du Cher
  Vin de pays de la Cité de Carcassonne
  Vin de pays des Collines de la Moure
  Vin de pays des Collines rhodaniennes
  Vin de pays du Comté de Grignan
  Vin de pays du Comté tolosan
  Vin de pays des Comtés rhodaniens
  Vin de pays de la Corrèze
  Vin de pays de la Côte Vermeille
  Vin de pays des coteaux charitois
  Vin de pays des coteaux d’Enserune
  Vin de pays des coteaux de Besilles
  Vin de pays des coteaux de Cèze
  Vin de pays des coteaux de Coiffy
  Vin de pays des coteaux Flaviens
  Vin de pays des coteaux de Fontcaude
  Vin de pays des coteaux de Glanes
  Vin de pays des coteaux de l’Ardèche
  Vin de pays des coteaux de l’Auxois
  Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse
  Vin de pays des coteaux de Laurens
  Vin de pays des coteaux de Miramont
  Vin de pays des coteaux de Montélimar
  Vin de pays des coteaux de Murviel
  Vin de pays des coteaux de Narbonne
  Vin de pays des coteaux de Peyriac
  Vin de pays des coteaux des Baronnies
  Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon
  Vin de pays des coteaux du Grésivaudan
  Vin de pays des coteaux du Libron
  Vin de pays des coteaux du Littoral Audois
  Vin de pays des coteaux du Pont du Gard
  Vin de pays des coteaux du Salagou
  Vin de pays des coteaux de Tannay
  Vin de pays des coteaux du Verdon
  Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban
  Vin de pays des côtes catalanes
  Vin de pays des côtes de Gascogne
  Vin de pays des côtes de Lastours
  Vin de pays des côtes de Montestruc
  Vin de pays des côtes de Pérignan
  Vin de pays des côtes de Prouilhe
  Vin de pays des côtes de Thau
  Vin de pays des côtes de Thongue
  Vin de pays des côtes du Brian
  Vin de pays des côtes de Ceressou
  Vin de pays des côtes du Condomois
  Vin de pays des côtes du Tarn
  Vin de pays des côtes du Vidourle
  Vin de pays de la Creuse
  Vin de pays de Cucugnan
  Vin de pays des Deux-Sèvres
  Vin de pays de la Dordogne
  Vin de pays du Doubs
  Vin de pays de la Drôme
  Vin de pays Duché d’Uzès
  Vin de pays de Franche-Comté, eventuellt följt av Coteaux de Champlitte
  Vin de pays du Gard
  Vin de pays du Gers
  Vin de pays des Hautes-Alpes
  Vin de pays de la Haute-Garonne
  Vin de pays de la Haute-Marne
  Vin de pays des Hautes-Pyrénées
  Vin de pays d’Hauterive, eventuellt följt av Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan
  Vin de pays de la Haute-Saône
  Vin de pays de la Haute-Vienne
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb
  Vin de pays des Hauts de Badens
  Vin de pays de l’Hérault
  Vin de pays de l’Ile de Beauté
  Vin de pays de l’Indre et Loire
  Vin de pays de l’Indre
  Vin de pays de l’Isère
  Vin de pays du Jardin de la France, eventuellt följt av Marches de Bretagne eller Pays de Retz
  Vin de pays des Landes
  Vin de pays de Loire-Atlantique
  Vin de pays du Loir et Cher
  Vin de pays du Loiret
  Vin de pays du Lot
  Vin de pays du Lot et Garonne
  Vin de pays des Maures
  Vin de pays de Maine et Loire
  Vin de pays de la Mayenne
  Vin de pays de Meurthe-et-Moselle
  Vin de pays de la Meuse
  Vin de pays du Mont Baudile
  Vin de pays du Mont Caume
  Vin de pays des Monts de la Grage
  Vin de pays de la Nièvre
  Vin de pays d’Oc
  Vin de pays du Périgord, eventuellt följt av Vin de Domme
  Vin de pays de la Petite Crau
  Vin de pays des Portes de Méditerranée
  Vin de pays de la Principauté d’Orange
  Vin de pays du Puy de Dôme
  Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques
  Vin de pays des Pyrénées-Orientales
  Vin de pays des Sables du Golfe du Lion
  Vin de pays de la Sainte Baume
  Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert
  Vin de pays de Saint-Sardos
  Vin de pays de Sainte Marie la Blanche
  Vin de pays de Saône et Loire
  Vin de pays de la Sarthe
  Vin de pays de Seine et Marne
  Vin de pays du Tarn
  Vin de pays du Tarn et Garonne
  Vin de pays des Terroirs landais, eventuellt följt av Coteaux de Chalosse eller Côtes de l’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan
  Vin de pays de Thézac-Perricard
  Vin de pays du Torgan
  Vin de pays d’Urfé
  Vin de pays du Val de Cesse
  Vin de pays du Val de Dagne
  Vin de pays du Val de Montferrand
  Vin de pays de la Vallée du Paradis
  Vin de pays du Var
  Vin de pays du Vaucluse
  Vin de pays de la Vaunage
  Vin de pays de la Vendée
  Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas
  Vin de pays de la Vienne
  Vin de pays de la Vistrenque
  Vin de pays de l’Yonne |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Vin de pays de l’Agenais

Vin de pays d’Aigues

Vin de pays de l’Ain

Vin de pays de l’Allier

Vin de pays d’Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l’Ardèche

Vin de pays d’Argens

Vin de pays de l’Ariège

Vin de pays de l’Aude

Vin de pays de l’Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays du Calvados

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Cathare

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes, eventuellt följt av Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, eventuellt följt av Ile de Ré eller Ile d’Oléron eller Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de la Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d’Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l’Ardèche

Vin de pays des coteaux de l’Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Montélimar

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux de Tannay

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays Duché d’Uzès

Vin de pays de Franche-Comté, eventuellt följt av Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d’Hauterive, eventuellt följt av Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l’Hérault

Vin de pays de l’Ile de Beauté

Vin de pays de l’Indre et Loire

Vin de pays de l’Indre

Vin de pays de l’Isère

Vin de pays du Jardin de la France, eventuellt följt av Marches de Bretagne eller Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Mayenne

Vin de pays de Meurthe-et-Moselle

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d’Oc

Vin de pays du Périgord, eventuellt följt av Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays des Portes de Méditerranée

Vin de pays de la Principauté d’Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de la Sainte Baume

Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, eventuellt följt av Coteaux de Chalosse eller Côtes de l’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d’Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l’Yonne

Tyskland

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Namn på specificerade områden


  (eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Ahr | Walporzheim eller Ahrtal |
| Baden | Badische Bergstraße |
| | Bodensee |
| | Breisgau |
| | Kaiserstuhl |
| | Kraichgau |
| | Markgräflerland |
| | Ortenau |
| | Tauberfranken |
| | Tuniberg |
| Franken | Maindreieck |
| | Mainviereck |
| | Steigerwald |
| Hessische Bergstraße | Starkenburg |
| | Umstadt |
| Mittelrhein | Loreley |
| | Siebengebirge |
| Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer | Bernkastel |
| | Burg Cochem |
| | Moseltor |
| | Obermosel |
| | Saar |
| | Ruwertal |
| Nahe | Nahetal |
| Pfalz | Mittelhaardt/Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) |
| | Südliche Weinstraße (Weinstrasse) |
| Rheingau | Johannisberg |
| Rheinhessen | Bingen |
| | Nierstein |
| | Wonnegau |
| Saale-Unstrut | Mansfelder Seen |
| | Schloß Neuenburg |
| | Thüringen |
| Sachsen | Elstertal |
| | Meißen |
| Württemberg | Bayerischer Bodensee |
| | Kocher-Jagst-Tauber |
| | Oberer Neckar |
| | Remstal-Stuttgart |
| | Württembergisch Unterland |
| | Württembergischer Bodensee |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Namn på specificerade områden

(eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

Ahr

Walporzheim eller Ahrtal

Baden

Badische Bergstraße

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Markgräflerland

Ortenau

Tauberfranken

Tuniberg

Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer

Bernkastel

Burg Cochem

Moseltor

Obermosel

Saar

Ruwertal

Nahe

Nahetal

Pfalz

Mittelhaardt/Deutsche Weinstraße (Weinstrasse)

Südliche Weinstraße (Weinstrasse)

Rheingau

Johannisberg

Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Saale-Unstrut

Mansfelder Seen

Schloß Neuenburg

Thüringen

Sachsen

Elstertal

Meißen

Württemberg

Bayerischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Württembergischer Bodensee

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning







  Landwein | Tafelwein |
| --- | --- | --- |
| Ahrtaler Landwein
  Badischer Landwein
  Bayerischer Bodensee-Landwein
  Landwein Main
  Landwein der Mosel
  Landwein der Ruwer
  Landwein der Saar
  Mecklenburger Landwein
  Mitteldeutscher Landwein
  Nahegauer Landwein
  Pfälzer Landwein
  Regensburger Landwein
  Rheinburgen-Landwein
  Rheingauer Landwein
  Rheinischer Landwein
  Saarländischer Landwein der Mosel
  Sächsischer Landwein
  Schwäbischer Landwein
  Starkenburger Landwein
  Taubertäler Landwein | Albrechtsburg
  Bayern
  Burgengau
  Donau
  Lindau
  Main
  Mosel
  Neckar
  Oberrhein
  Rhein
  Rhein-Mosel
  Römertor
  Stargarder Land |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Landwein

Tafelwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Landwein Main

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mecklenburger Landwein

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

Stargarder Land

Grekland

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område






  Specificerade områden |
| --- | --- |
| På grekiska | På engelska |
| Σάμος | Samos |
| Μοσχάτος Πατρών | Moschatos Patra |
| Μοσχάτος Ρίου – Πατρών | Moschatos Riou Patra |
| Μοσχάτος Κεφαλληνίας | Moschatos Kephalinia |
| Μοσχάτος Λήμνου | Moschatos Lemnos |
| Μοσχάτος Ρόδου | Moschatos Rhodos |
| Μαυροδάφνη Πατρών | Mavrodafni Patra |
| Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας | Mavrodafni Kephalinia |
| Σητεία | Sitia |
| Νεμέα | Nemea |
| Σαντορίνη | Santorini |
| Δαφνές | Dafnes |
| Ρόδος | Rhodos |
| Νάουσα | Naoussa |
| Ρομπόλα Κεφαλληνίας | Robola Kephalinia |
| Ραψάνη | Rapsani |
| Μαντινεία | Mantinia |
| Μεσενικόλα | Mesenicola |
| Πεζά | Peza |
| Αρχάνες | Archanes |
| Πάτρα | Patra |
| Ζίτσα | Zitsa |
| Αμύνταιο | Amynteon |
| Γουμένισσα | Goumenissa |
| Πάρος | Paros |
| Λήμνος | Lemnos |
| Αγχίαλος | Anchialos |
| Πλαγιές Μελίτωνα | Slopes of Melitona |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

På grekiska

På engelska

Σάμος

Samos

Μοσχάτος Πατρών

Moschatos Patra

Μοσχάτος Ρίου – Πατρών

Moschatos Riou Patra

Μοσχάτος Κεφαλληνίας

Moschatos Kephalinia

Μοσχάτος Λήμνου

Moschatos Lemnos

Μοσχάτος Ρόδου

Moschatos Rhodos

Μαυροδάφνη Πατρών

Mavrodafni Patra

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας

Mavrodafni Kephalinia

Σητεία

Sitia

Νεμέα

Nemea

Σαντορίνη

Santorini

Δαφνές

Dafnes

Ρόδος

Rhodos

Νάουσα

Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

Robola Kephalinia

Ραψάνη

Rapsani

Μαντινεία

Mantinia

Μεσενικόλα

Mesenicola

Πεζά

Peza

Αρχάνες

Archanes

Πάτρα

Patra

Ζίτσα

Zitsa

Αμύνταιο

Amynteon

Γουμένισσα

Goumenissa

Πάρος

Paros

Λήμνος

Lemnos

Αγχίαλος

Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα

Slopes of Melitona

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning







  På grekiska | På engelska |
| --- | --- | --- |
| Ρετσίνα Μεσογείων, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Mesogia, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Μαρκοπούλου, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Markopoulou, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Μεγάρων, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Megara, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Παλλήνης, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Pallini, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Πικερμίου, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Pikermi, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Σπάτων, eventuellt följt av Αττικής | Retsina of Spata, eventuellt följt av Attika |
| Ρετσίνα Θηβών, eventuellt följt av Βοιωτίας | Retsina of Thebes, eventuellt följt av Viotias |
| Ρετσίνα Γιάλτρων, eventuellt följt av Ευβοίας | Retsina of Gialtra, eventuellt följt av Evvia |
| Ρετσίνα Καρύστου, eventuellt följt av Ευβοίας | Retsina of Karystos, eventuellt följt av Evvia |
| Ρετσίνα Χαλκίδας, eventuellt följt av Ευβοίας | Retsina of Halkida, eventuellt följt av Evvia |
| Βερντεα Ζακύνθου | Verntea Zakynthou |
| Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Mount Athos Agioritikos |
| Τοπικός Οίνος Αναβύσσου | Regional wine of Anavyssos |
| Αττικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Attiki-Attikos |
| Τοπικός Οίνος Βιλίτσας | Regional wine of Vilitsas |
| Τοπικός Οίνος Γρεβενών | Regional wine of Grevena |
| Τοπικός Οίνος Δράμας | Regional wine of Drama |
| Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos |
| Τοπικός Οίνος Επανομής | Regional wine of Epanomi |
| Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Heraklion – Herakliotikos |
| Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thessalia – Thessalikos |
| Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thebes – Thivaikos |
| Τοπικός Οίνος Κισσάμου | Regional wine of Kissamos |
| Τοπικός Οίνος Κρανιάς | Regional wine of Krania |
| Κρητικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Crete – Kritikos |
| Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos |
| Μακεδονικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Macedonia – Macedonikos |
| Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Nea Messimvria |
| Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Messinia – Messiniakos |
| Παιανίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peanea |
| Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pallini – Palliniotikos |
| Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου | Regional wine of Slopes of Ambelos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου | Regional wine of Slopes of Vertiskos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα | Regional wine of Slopes of Kitherona |
| Κορινθιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Korinthos – Korinthiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας | Regional wine of Slopes of Parnitha |
| Τοπικός Οίνος Πυλίας | Regional wine of Pylia |
| Τοπικός Οίνος Τριφυλίας | Regional wine of Trifilia |
| Τοπικός Οίνος Τυρνάβου | Regional wine of Tyrnavos |
| Σιατιστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Siastista |
| Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος | Regional wine of Ritsona Avlidas |
| Τοπικός Οίνος Λετρίνων | Regional wine of Letrines |
| Τοπικός Οίνος Σπάτων | Regional wine of Spata |
| Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού | Regional wine of Slopes of Penteliko |
| Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Aegean Sea |
| Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου | Regional wine of Lilantio Pedio |
| Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου | Regional wine of Markopoulo |
| Τοπικός Οίνος Τεγέας | Regional wine of Tegea |
| Τοπικός Οίνος Ανδριανής | Regional wine of Adriana |
| Τοπικός Οίνος Χαλικούνας | Regional wine of Halikouna |
| Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής | Regional wine of Halkidiki |
| Καρυστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Karystos – Karystinos |
| Τοπικός Οίνος Πέλλας | Regional wine of Pella |
| Τοπικός Οίνος Σερρών | Regional wine of Serres |
| Συριανός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Syros – Syrianos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού | Regional wine of Slopes of Petroto |
| Τοπικός Οίνος Γερανείων | Regional wine of Gerania |
| Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος | Regional wine of Opountias Lokridos |
| Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος | Regional wine of Sterea Ellada |
| Τοπικός Οίνος Αγοράς | Regional wine of Agora |
| Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης | Regional wine of Valley of Atalanti |
| Τοπικός Οίνος Αρκαδίας | Regional wine of Arkadia |
| Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos |
| Τοπικός Οίνος Μεταξάτων | Regional wine of Metaxata |
| Τοπικός Οίνος Ημαθίας | Regional wine of Imathia |
| Τοπικός Οίνος Κλημέντι | Regional wine of Klimenti |
| Τοπικός Οίνος Κέρκυρας | Regional wine of Corfu |
| Τοπικός Οίνος Σιθωνίας | Regional wine of Sithonia |
| Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων | Regional wine of Mantzavinata |
| Ισμαρικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Ismaros – Ismarikos |
| Τοπικός Οίνος Αβδήρων | Regional wine of Avdira |
| Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων | Regional wine of Ioannina |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας | Regional wine of Slopes of Egialia |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου | Regional wine of Slopes of Enos |
| Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης | Regional wine of Thrace – Thrakikos eller Regional wine of Thrakis |
| Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Ilion |
| Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Metsovo – Metsovitikos |
| Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Koropi |
| Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Florina |
| Τοπικός Οίνος Θαψανών | Regional wine of Thapsana |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος | Regional wine of Slopes of Knimida |
| Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Epirus – Epirotikos |
| Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of Pisatis |
| Τοπικός Οίνος Λευκάδας | Regional wine of Lefkada |
| Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Monemvasia – Monemvasios |
| Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Velvendos |
| Λακωνικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lakonia – Lakonikos |
| Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Martino |
| Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Achaia |
| Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ilia |
| Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης | Regional wine of Thessaloniki |
| Τοπικός Οίνος Κραννώνος | Regional wine of Krannona |
| Τοπικός Οίνος Παρνασσού | Regional wine of Parnassos |
| Τοπικός Οίνος Μετεώρων | Regional wine of Meteora |
| Τοπικός Οίνος Ικαρίας | Regional wine of Ikaria |
| Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Regional wine of Kastoria |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

På grekiska

På engelska

Ρετσίνα Μεσογείων, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Mesogia, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Μαρκοπούλου, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Markopoulou, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Μεγάρων, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Megara, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Παλλήνης, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Pallini, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Πικερμίου, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Pikermi, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Σπάτων, eventuellt följt av Αττικής

Retsina of Spata, eventuellt följt av Attika

Ρετσίνα Θηβών, eventuellt följt av Βοιωτίας

Retsina of Thebes, eventuellt följt av Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων, eventuellt följt av Ευβοίας

Retsina of Gialtra, eventuellt följt av Evvia

Ρετσίνα Καρύστου, eventuellt följt av Ευβοίας

Retsina of Karystos, eventuellt följt av Evvia

Ρετσίνα Χαλκίδας, eventuellt följt av Ευβοίας

Retsina of Halkida, eventuellt följt av Evvia

Βερντεα Ζακύνθου

Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Mount Athos Agioritikos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου

Regional wine of Anavyssos

Αττικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Attiki-Attikos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας

Regional wine of Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρεβενών

Regional wine of Grevena

Τοπικός Οίνος Δράμας

Regional wine of Drama

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Dodekanese – Dodekanissiakos

Τοπικός Οίνος Επανομής

Regional wine of Epanomi

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Heraklion – Herakliotikos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thessalia – Thessalikos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thebes – Thivaikos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου

Regional wine of Kissamos

Τοπικός Οίνος Κρανιάς

Regional wine of Krania

Κρητικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Crete – Kritikos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Macedonia – Macedonikos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Nea Messimvria

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Messinia – Messiniakos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peanea

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pallini – Palliniotikos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου

Regional wine of Slopes of Ambelos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου

Regional wine of Slopes of Vertiskos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα

Regional wine of Slopes of Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Korinthos – Korinthiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας

Regional wine of Slopes of Parnitha

Τοπικός Οίνος Πυλίας

Regional wine of Pylia

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας

Regional wine of Trifilia

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου

Regional wine of Tyrnavos

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Siastista

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος

Regional wine of Ritsona Avlidas

Τοπικός Οίνος Λετρίνων

Regional wine of Letrines

Τοπικός Οίνος Σπάτων

Regional wine of Spata

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού

Regional wine of Slopes of Penteliko

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Aegean Sea

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου

Regional wine of Lilantio Pedio

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου

Regional wine of Markopoulo

Τοπικός Οίνος Τεγέας

Regional wine of Tegea

Τοπικός Οίνος Ανδριανής

Regional wine of Adriana

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας

Regional wine of Halikouna

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής

Regional wine of Halkidiki

Καρυστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Karystos – Karystinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας

Regional wine of Pella

Τοπικός Οίνος Σερρών

Regional wine of Serres

Συριανός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Syros – Syrianos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού

Regional wine of Slopes of Petroto

Τοπικός Οίνος Γερανείων

Regional wine of Gerania

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος

Regional wine of Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος

Regional wine of Sterea Ellada

Τοπικός Οίνος Αγοράς

Regional wine of Agora

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης

Regional wine of Valley of Atalanti

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας

Regional wine of Arkadia

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων

Regional wine of Metaxata

Τοπικός Οίνος Ημαθίας

Regional wine of Imathia

Τοπικός Οίνος Κλημέντι

Regional wine of Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας

Regional wine of Corfu

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας

Regional wine of Sithonia

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων

Regional wine of Mantzavinata

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Ismaros – Ismarikos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων

Regional wine of Avdira

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων

Regional wine of Ioannina

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας

Regional wine of Slopes of Egialia

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου

Regional wine of Slopes of Enos

Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης

Regional wine of Thrace – Thrakikos eller Regional wine of Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου

Regional wine of Ilion

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Metsovo – Metsovitikos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου

Regional wine of Koropi

Τοπικός Οίνος Φλώρινας

Regional wine of Florina

Τοπικός Οίνος Θαψανών

Regional wine of Thapsana

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος

Regional wine of Slopes of Knimida

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Epirus – Epirotikos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος

Regional wine of Pisatis

Τοπικός Οίνος Λευκάδας

Regional wine of Lefkada

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Monemvasia – Monemvasios

Τοπικός Οίνος Βελβεντού

Regional wine of Velvendos

Λακωνικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Lakonia – Lakonikos

Τοπικός Οίνος Μαρτίνου

Regional wine of Martino

Αχαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Achaia

Τοπικός Οίνος Ηλιείας

Regional wine of Ilia

Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης

Regional wine of Thessaloniki

Τοπικός Οίνος Κραννώνος

Regional wine of Krannona

Τοπικός Οίνος Παρνασσού

Regional wine of Parnassos

Τοπικός Οίνος Μετεώρων

Regional wine of Meteora

Τοπικός Οίνος Ικαρίας

Regional wine of Ikaria

Τοπικός Οίνος Καστοριάς

Regional wine of Kastoria

Ungern

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden | Underområden


  (eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området) |
| --- | --- | --- |
| Ászár-Neszmély(-i) | Ászár(-i) |
| | Neszmély(-i) |
| Badacsony(-i) | |
| Balatonboglár(-i) | Balatonlelle(-i) |
| | Marcali |
| Balatonfelvidék(-i) | Balatonederics-Lesence(-i) |
| | Cserszeg(-i) |
| | Kál(-i) |
| Balatonfüred-Csopak(-i) | Zánka(-i) |
| Balatonmelléke eller Balatonmelléki | Muravidéki |
| Bükkalja(-i) | |
| Csongrád(-i) | Kistelek(-i) |
| | Mórahalom eller Mórahalmi |
| | Pusztamérges(-i) |
| Eger eller Egri................................. | Debrő(-i), eventuellt följt av Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i) |
| Etyek-Buda(-i) | Buda(-i) |
| | Etyek(-i) |
| | Velence(-i) |
| Hajós-Baja(-i) | |
| Kőszegi | |
| Kunság(-i) | Bácska(-i) |
| | Cegléd(-i) |
| | Duna mente eller Duna menti |
| | Izsák(-i) |
| | Jászság(-i) |
| | Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi |
| | Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) |
| | Kiskőrös(-i) |
| | Monor(-i) |
| | Tisza mente eller Tisza menti |
| Mátra(-i) | |
| Mór(-i) | |
| Pannonhalma (Pannonhalmi) | |
| Pécs(-i)............................................. | Versend(-i) |
| | Szigetvár(-i) |
| | Kapos(-i) |
| Szekszárd(-i) | |
| Somló(-i) | Kissomlyó-Sághegyi |
| Sopron(-i) | Köszeg(-i) |
| Tokaj(-i).......................................... | Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i) |
| Tolna(-i) | Tamási |
| | Völgység(-i) |
| Villány(-i) | Siklós(-i), eventuellt följt av Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i) |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

Underområden

(eventuellt föregånget av namnet på det specificerade området)

Ászár-Neszmély(-i)

Ászár(-i)

Neszmély(-i)

Badacsony(-i)

Balatonboglár(-i)

Balatonlelle(-i)

Marcali

Balatonfelvidék(-i)

Balatonederics-Lesence(-i)

Cserszeg(-i)

Kál(-i)

Balatonfüred-Csopak(-i)

Zánka(-i)

Balatonmelléke eller Balatonmelléki

Muravidéki

Bükkalja(-i)

Csongrád(-i)

Kistelek(-i)

Mórahalom eller Mórahalmi

Pusztamérges(-i)

Eger eller Egri.................................

Debrő(-i), eventuellt följt av Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i)

Etyek-Buda(-i)

Buda(-i)

Etyek(-i)

Velence(-i)

Hajós-Baja(-i)

Kőszegi

Kunság(-i)

Bácska(-i)

Cegléd(-i)

Duna mente eller Duna menti

Izsák(-i)

Jászság(-i)

Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi

Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i)

Kiskőrös(-i)

Monor(-i)

Tisza mente eller Tisza menti

Mátra(-i)

Mór(-i)

Pannonhalma (Pannonhalmi)

Pécs(-i).............................................

Versend(-i)

Szigetvár(-i)

Kapos(-i)

Szekszárd(-i)

Somló(-i)

Kissomlyó-Sághegyi

Sopron(-i)

Köszeg(-i)

Tokaj(-i)..........................................

Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i)

Tolna(-i)

Tamási

Völgység(-i)

Villány(-i)

Siklós(-i), eventuellt följt av Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i)

Italien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område





  D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) |
| --- | --- |
| Albana di Romagna
  Asti eller Moscato d’Asti eller Asti Spumante
  Barbaresco
  Bardolino superiore
  Barolo
  Brachetto d’Acqui eller Acqui
  Brunello di Motalcino
  Carmignano
  Chianti, eventuellt följt av Colli Aretini eller Colli Fiorentini eller Colline Pisane eller Colli Senesi eller Montalbano eller Montespertoli eller Rufina
  Chianti Classico
  Fiano di Avellino
  Forgiano
  Franciacorta
  Gattinara
  Gavi eller Cortese di Gavi
  Ghemme
  Greco di Tufo
  Montefalco Sagrantino
  Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane
  Ramandolo
  Recioto di Soave
  Sforzato di Valtellina eller Sfursat di Valtellina
  Soave superiore
  Taurasi
  Torgiano
  Valtellina Superiore, eventuellt följt av Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Stagafassli eller Vagella
  Vermentino di Gallura eller Sardegna Vermentino di Gallura
  Vernaccia di San Gimignano
  Vernaccia di Serrapetrona
  Vino Nobile di Montepulciano |
| D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) |
| Aglianico del Taburno eller Taburno
  Aglianico del Vulture
  Albugnano
  Alcamo eller Alcamo classico
  Aleatico di Gradoli
  Aleatico di Puglia
  Alezio
  Alghero eller Sardegna Alghero
  Alta Langa
  Alto Adige eller dell’Alto Adige (Südtirol eller Südtiroler), eventuellt följt av:






  — | Colli di Bolzano (Bozner Leiten), |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Albana di Romagna

Asti eller Moscato d’Asti eller Asti Spumante

Barbaresco

Bardolino superiore

Barolo

Brachetto d’Acqui eller Acqui

Brunello di Motalcino

Carmignano

Chianti, eventuellt följt av Colli Aretini eller Colli Fiorentini eller Colline Pisane eller Colli Senesi eller Montalbano eller Montespertoli eller Rufina

Chianti Classico

Fiano di Avellino

Forgiano

Franciacorta

Gattinara

Gavi eller Cortese di Gavi

Ghemme

Greco di Tufo

Montefalco Sagrantino

Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane

Ramandolo

Recioto di Soave

Sforzato di Valtellina eller Sfursat di Valtellina

Soave superiore

Taurasi

Torgiano

Valtellina Superiore, eventuellt följt av Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Stagafassli eller Vagella

Vermentino di Gallura eller Sardegna Vermentino di Gallura

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vino Nobile di Montepulciano

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Aglianico del Taburno eller Taburno

Aglianico del Vulture

Albugnano

Alcamo eller Alcamo classico

Aleatico di Gradoli

Aleatico di Puglia

Alezio

Alghero eller Sardegna Alghero

Alta Langa

Alto Adige eller dell’Alto Adige (Südtirol eller Südtiroler), eventuellt följt av:

—

Colli di Bolzano (Bozner Leiten),

| — | Meranese di Collina eller Meranese (Meraner Hügel eller Meraner), |
| --- | --- |

—

Meranese di Collina eller Meranese (Meraner Hügel eller Meraner),

| — | Santa Maddalena (St.Magdalener), |
| --- | --- |

—

Santa Maddalena (St.Magdalener),

| — | Terlano (Terlaner), |
| --- | --- |

—

Terlano (Terlaner),

| — | Valle Isarco (Eisacktal eller Eisacktaler), |
| --- | --- |

—

Valle Isarco (Eisacktal eller Eisacktaler),

| — | Valle Venosta (Vinschgau) |
| --- | --- |

—

Valle Venosta (Vinschgau)

Ansonica Costa dell’Argentario

Aprilia

Arborea eller Sardegna Arborea

Arcole

Assisi

Atina

Aversa

Bagnoli di Sopra eller Bagnoli

Barbera d’Asti

Barbera del Monferrato

Barbera d’Alba

Barco Reale di Carmignano eller Rosato di Carmignano eller Vin Santo di Carmignano eller Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice

Bardolino

Bianchello del Metauro

Bianco Capena

Bianco dell’Empolese

Bianco della Valdinievole

Bianco di Custoza

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Biferno

Bivongi

Boca

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Bosco Eliceo

Botticino

Bramaterra

Breganze

Brindisi

Cacc’e mmitte di Lucera

Cagnina di Romagna

Caldaro (Kalterer) eller Lago di Caldaro (Kalterersee), eventuellt följt av”Classico”

Campi Flegrei

Campidano di Terralba eller Terralba eller Sardegna Campidano di Terralba eller Sardegna Terralba

Canavese

Candia dei Colli Apuani

Cannonau di Sardegna, eventuellt följt av Capo Ferrato eller Oliena eller Nepente di Oliena Jerzu

Capalbio

Capri

Capriano del Colle

Carema

Carignano del Sulcis eller Sardegna Carignano del Sulcis

Carso

Castel del Monte

Castel San Lorenzo

Casteller

Castelli Romani

Cellatica

Cerasuolo di Vittoria

Cerveteri

Cesanese del Piglio

Cesanese di Affile eller Affile

Cesanese di Olevano Romano eller Olevano Romano

Cilento

Cinque Terre eller Cinque Terre Sciacchetrà, eventuellt följt av Costa de sera eller Costa de Campu eller Costa da Posa

Circeo

Cirò

Cisterna d’Asti

Colli Albani

Colli Altotiberini

Colli Amerini

Colli Berici, eventuellt följt av”Barbarano”

Colli Bolognesi, eventuellt följt av Colline di Riposto eller Colline Marconiane eller Zola Predona eller Monte San Pietro eller Colline di Oliveto eller Terre di Montebudello eller Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli del Trasimeno eller Trasimeno

Colli della Sabina

Colli dell’Etruria Centrale

Colli di Conegliano, eventuellt följt av Refrontolo eller Torchiato di Fregona

Colli di Faenza

Colli di Luni (Regionen Ligurien)

Colli di Luni (Regionen Toscana)

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli d’Imola

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Euganei

Colli Lanuvini

Colli Maceratesi

Colli Martani, eventuellt följt av Todi

Colli Orientali del Friuli, eventuellt följt av Cialla eller Rosazzo

Colli Perugini

Colli Pesaresi, eventuellt följt av Focara eller Roncaglia

Colli Piacentini, eventuellt följt av Vigoleno eller Gutturnio eller Monterosso Val d’Arda eller Trebbianino Val Trebbia eller Val Nure

Colli Romagna Centrale

Colli Tortonesi

Collina Torinese

Colline di Levanto

Colline Lucchesi

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Collio Goriziano eller Collio

Conegliano-Valdobbiadene, eventuellt följt av Cartizze

Conero

Contea di Sclafani

Contessa Entellina

Controguerra

Copertino

Cori

Cortese dell’Alto Monferrato

Corti Benedettine del Padovano

Cortona

Costa d’Amalfi, eventuellt följt av Furore eller Ravello eller Tramonti

Coste della Sesia

Delia Nivolelli

Dolcetto d’Acqui

Dolcetto d’Alba

Dolcetto d’Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d’Alba eller Diano d’Alba

Dolcetto di Dogliani superior eller Dogliani

Dolcetto di Ovada

Donnici

Elba

Eloro, eventuellt följt av Pachino

Erbaluce di Caluso eller Caluso

Erice

Esino

Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone

Etna

Falerio dei Colli Ascolani eller Falerio

Falerno del Massico

Fara

Faro

Frascati

Freisa d’Asti

Freisa di Chieri

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo eller Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Gabiano

Galatina

Galluccio

Gambellara

Garda (Regione Lombardia)

Garda (Regione Veneto)

Garda Colli Mantovani

Genazzano

Gioia del Colle

Girò di Cagliari eller Sardegna Girò di Cagliari

Golfo del Tigullio

Gravina

Greco di Bianco

Greco di Tufo

Grignolino d’Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Irpinia

I Terreni di Sanseverino

Ischia

Lacrima di Morro eller Lacrima di Morro d’Alba

Lago di Corbara

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Mantovano, eventuellt följt av: Oltrepò Mantovano eller Viadanese-Sabbionetano

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Lamezia

Langhe

Lessona

Leverano

Lison-Pramaggiore

Lizzano

Loazzolo

Locorotondo

Lugana (Regione Veneto)

Lugana (Regione Lombardia)

Malvasia delle Lipari

Malvasia di Bosa eller Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari eller Sardegna Malvasia di Cagliari

Malvasia di Casorzo d’Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Mandrolisai eller Sardegna Mandrolisai

Marino

Marmetino di Milazzo eller Marmetino

Marsala

Martina eller Martina Franca

Matera

Matino

Melissa

Menfi, eventuellt följt av Feudo eller Fiori eller Bonera

Merlara

Molise

Monferrato, eventuellt följt av Casalese

Monica di Cagliari eller Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Monreale

Montecarlo

Montecompatri Colonna eller Montecompatri eller Colonna

Montecucco

Montefalco

Montello e Colli Asolani

Montepulciano d’Abruzzo

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Monti Lessini eller Lessini

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Moscato di Cagliari eller Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria eller Passito di Pantelleria eller Pantelleria

Moscato di Sardegna, eventuellt följt av: Gallura eller Tempio Pausania eller Tempio

Moscato di Siracusa

Moscato di Sorso-Sennori eller Moscato di Sorso eller Moscato di Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso-Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso eller Sardegna Moscato di Sennori

Moscato di Trani

Nardò

Nasco di Cagliari eller Sardegna Nasco di Cagliari

Nebbiolo d’Alba

Nettuno

Nuragus di Cagliari eller Sardegna Nuragus di Cagliari

Offida

Oltrepò Pavese

Orcia

Orta Nova

Orvieto (Regione Umbria)

Orvieto (Regione Lazio)

Ostuni

Pagadebit di Romagna, eventuellt följt av Bertinoro

Parrina

Penisola Sorrentina, eventuellt följt av Gragnano eller Lettere eller Sorrento

Pentro di Isernia eller Pentro

Pergola

Piemonte

Pietraviva

Pinerolese

Pollino

Pomino

Pornassio eller Ormeasco di Pornassio

Primitivo di Manduria

Reggiano

Reno

Riviera del Brenta

Riesi

Riviera del Garda Bresciano eller Garda Bresciano

Riviera Ligure di Ponente, eventuellt följt av: Riviera dei Fiori eller Albenga eller Albenganese eller Finale eller Finalese eller Ormeasco

Roero

Romagna Albana spumante

Rossese di Dolceacqua eller Dolceacqua

Rosso Barletta

Rosso Canosa eller Rosso Canosa Canusium

Rosso Conero

Rosso di Cerignola

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

Rosso Orvietano eller Orvietano Rosso

Rosso Piceno

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Salice Salentino

Sambuca di Sicilia

San Colombano al Lambro eller San Colombano

San Gimignano

San Martino della Battaglia (Regione Veneto)

San Martino della Battaglia (Regione Lombardia)

San Severo

San Vito di Luzzi

Sangiovese di Romagna

Sannio

Sant’Agata de Goti

Santa Margherita di Belice

Sant’Anna di Isola di Capo Rizzuto

Sant’Antimo

Sardegna Semidano, eventuellt följt av Mogoro

Savuto

Scanzo eller Moscato di Scanzo

Scavigna

Sciacca, eventuellt följt av Rayana

Serrapetrona

Sizzano

Soave

Solopaca

Sovana

Squinzano

Strevi

Tarquinia

Teroldego Rotaliano

Terracina, eventuellt föregånget av”Moscato di”

Terre dell’Alta Val Agri

Terre di Franciacorta

Torgiano

Trebbiano d’Abruzzo

Trebbiano di Romagna

Trentino, eventuellt följt av Sorni eller Isera eller d’Isera eller Ziresi eller dei Ziresi

Trento

Val d’Arbia

Val di Cornia, eventuellt följt av Suvereto

Val Polcevera, eventuellt följt av Coronata

Valcalepio

Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige)

Valdadige (Etschtaler), eventuellt följt av Terra dei Forti (Regione Veneto)

Valdichiana

Valle d’Aosta eller Vallée d’Aoste, eventuellt följt av: Arnad-Montjovet eller Donnas eller Enfer d’Arvier eller Torrette eller Blanc de Morgex et de la Salle eller Chambave eller Nus

Valpolicella, eventuellt följt av Valpantena

Valsusa

Valtellina

Valtellina superiore, eventuellt följt av Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Vagella

Velletri

Verbicaro

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Verduno Pelaverga eller Verduno

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano eller Sardegna Vernaccia di Oristano

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vesuvio

Vicenza

Vignanello

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Vini del Piave eller Piave

Zagarolo

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Allerona
  Alta Valle della Greve
  Alto Livenza (Regione Veneto)

  Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)

  Alto Mincio
  Alto Tirino
  Arghillà
  Barbagia
  Basilicata
  Benaco bresciano
  Beneventano
  Bergamasca
  Bettona
  Bianco di Castelfranco Emilia
  Calabria
  Camarro
  Campania
  Cannara
  Civitella d’Agliano
  Colli Aprutini
  Colli Cimini
  Colli del Limbara
  Colli del Sangro
  Colli della Toscana centrale
  Colli di Salerno
  Colli Ericini
  Colli Trevigiani
  Collina del Milanese
  Colline del Genovesato
  Colline Frentane
  Colline Pescaresi
  Colline Savonesi
  Colline Teatine
  Condoleo
  Conselvano
  Costa Viola
  Daunia
  Del Vastese eller Histonium
  Delle Venezie (Regione Veneto)

  Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)

  Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige)

  Dugenta
  Emilia eller dell’Emilia
  Epomeo
  Esaro
  Fontanarossa di Cerda
  Forlì
  Fortana del Taro
  Frusinate eller del Frusinate
  Golfo dei Poeti La Spezia eller Golfo dei Poeti
  Grottino di Roccanova
  Isola dei Nuraghi
  Lazio
  Lipuda
  Locride
  Marca Trevigiana
  Marche
  Maremma toscana
  Marmilla
  Mitterberg eller Mitterberg tra Cauria e Tel eller Mitterberg zwischen Gfrill und Toll
  Modena eller Provincia di Modena
  Montenetto di Brescia
  Murgia
  Narni
  Nurra
  Ogliastra
  Osco eller Terre degli Osci
  Paestum
  Palizzi
  Parteolla
  Pellaro
  Planargia
  Pompeiano
  Provincia di Mantova
  Provincia di Nuoro
  Provincia di Pavia
  Provincia di Verona eller Veronese
  Puglia
  Quistello
  Ravenna
  Roccamonfina
  Romangia
  Ronchi di Brescia
  Rotae
  Rubicone
  Sabbioneta
  Salemi
  Salento
  Salina
  Scilla
  Sebino
  Sibiola
  Sicilia
  Sillaro eller Bianco del Sillaro
  Spello
  Tarantino
  Terrazze Retiche di Sondrio
  Terre del Volturno
  Terre di Chieti
  Terre di Veleja
  Tharros
  Toscana eller Toscano
  Trexenta
  Umbria
  Valcamonica
  Val di Magra
  Val di Neto
  Val Tidone
  Valdamato
  Vallagarina (Regione Trentino – Alto Adige)

  Vallagarina (Regione Veneto)

  Valle Belice
  Valle del Crati
  Valle del Tirso
  Valle d’Itria
  Valle Peligna
  Valli di Porto Pino
  Veneto
  Veneto Orientale
  Venezia Giulia
  Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Trentino – Alto Adige)

  Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Veneto) |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Allerona

Alta Valle della Greve

Alto Livenza (Regione Veneto)

Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)

Alto Mincio

Alto Tirino

Arghillà

Barbagia

Basilicata

Benaco bresciano

Beneventano

Bergamasca

Bettona

Bianco di Castelfranco Emilia

Calabria

Camarro

Campania

Cannara

Civitella d’Agliano

Colli Aprutini

Colli Cimini

Colli del Limbara

Colli del Sangro

Colli della Toscana centrale

Colli di Salerno

Colli Ericini

Colli Trevigiani

Collina del Milanese

Colline del Genovesato

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Savonesi

Colline Teatine

Condoleo

Conselvano

Costa Viola

Daunia

Del Vastese eller Histonium

Delle Venezie (Regione Veneto)

Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)

Delle Venezie (Regione Trentino – Alto Adige)

Dugenta

Emilia eller dell’Emilia

Epomeo

Esaro

Fontanarossa di Cerda

Forlì

Fortana del Taro

Frusinate eller del Frusinate

Golfo dei Poeti La Spezia eller Golfo dei Poeti

Grottino di Roccanova

Isola dei Nuraghi

Lazio

Lipuda

Locride

Marca Trevigiana

Marche

Maremma toscana

Marmilla

Mitterberg eller Mitterberg tra Cauria e Tel eller Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Modena eller Provincia di Modena

Montenetto di Brescia

Murgia

Narni

Nurra

Ogliastra

Osco eller Terre degli Osci

Paestum

Palizzi

Parteolla

Pellaro

Planargia

Pompeiano

Provincia di Mantova

Provincia di Nuoro

Provincia di Pavia

Provincia di Verona eller Veronese

Puglia

Quistello

Ravenna

Roccamonfina

Romangia

Ronchi di Brescia

Rotae

Rubicone

Sabbioneta

Salemi

Salento

Salina

Scilla

Sebino

Sibiola

Sicilia

Sillaro eller Bianco del Sillaro

Spello

Tarantino

Terrazze Retiche di Sondrio

Terre del Volturno

Terre di Chieti

Terre di Veleja

Tharros

Toscana eller Toscano

Trexenta

Umbria

Valcamonica

Val di Magra

Val di Neto

Val Tidone

Valdamato

Vallagarina (Regione Trentino – Alto Adige)

Vallagarina (Regione Veneto)

Valle Belice

Valle del Crati

Valle del Tirso

Valle d’Itria

Valle Peligna

Valli di Porto Pino

Veneto

Veneto Orientale

Venezia Giulia

Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Trentino – Alto Adige)

Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Veneto)

Luxemburg

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

| Specificerade områden


  (Eventuellt följt av namnet på kommunen eller delar av kommunen) | Namn på kommuner eller delar av kommuner |
| --- | --- |
| Moselle Luxembourgeoise | Ahn
  Assel
  Bech-Kleinmacher
  Born
  Bous
  Burmerange
  Canach
  Ehnen
  Ellingen
  Elvange
  Erpeldingen
  Gostingen
  Greiveldingen
  Grevenmacher
  Lenningen
  Machtum
  Mertert
  Moersdorf
  Mondorf
  Niederdonven
  Oberdonven
  Oberwormeldingen
  Remerschen
  Remich
  Rolling
  Rosport
  Schengen
  Schwebsingen
  Stadtbredimus
  Trintingen
  Wasserbillig
  Wellenstein
  Wintringen
  Wormeldingen |

Specificerade områden

(Eventuellt följt av namnet på kommunen eller delar av kommunen)

Namn på kommuner eller delar av kommuner

Moselle Luxembourgeoise

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

Malta

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Island of Malta | Rabat |
| | Mdina eller Medina |
| | Marsaxlokk |
| | Marnisi |
| | Mgarr |
| | Ta’ Qali |
| | Siggiewi |
| Gozo | Ramla |
| | Marsalforn |
| | Nadur |
| | Victoria Heights |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

Underområden

Island of Malta

Rabat

Mdina eller Medina

Marsaxlokk

Marnisi

Mgarr

Ta’ Qali

Siggiewi

Gozo

Ramla

Marsalforn

Nadur

Victoria Heights

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning







  På maltesiska | På engelska |
| --- | --- | --- |
| Gzejjer Maltin | Maltese Islands |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

På maltesiska

På engelska

Gzejjer Maltin

Maltese Islands

Portugal

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden


  (Eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Alenquer | |
| Alentejo | Borba |
| | Évora |
| | Granja-Amareleja |
| | Moura |
| | Portalegre |
| | Redondo |
| | Reguengos |
| | Vidigueira |
| Arruda | |
| Bairrada | |
| Beira Interior | Castelo Rodrigo |
| | Cova da Beira |
| | Pinhel |
| Biscoitos | |
| Bucelas | |
| Carcavelos | |
| Chaves | |
| Colares | |
| Dão, eventuellt följt av Nobre | Alva |
| | Besteiros |
| | Castendo |
| | Serra da Estrela |
| | Silgueiros |
| | Terras de Azurara |
| | Terras de Senhorim |
| Douro, eventuellt föregånget av Vinho do eller Moscatel do | Baixo Corgo |
| | Cima Corgo |
| | Douro Superior |
| Encostas d’Aire | Alcobaça |
| | Ourém |
| Graciosa | |
| Lafões | |
| Lagoa | |
| Lagos | |
| Lourinhã | |
| Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller | |
| Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madera Wijn | |
| Madeirense | |
| Óbidos | |
| Palmela | |
| Pico | |
| Portimão | |
| Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto | |
| Ribatejo | |
| | Almeirim |
| | Cartaxo |
| | Chamusca |
| | Coruche |
| | Santarém |
| | Tomar |
| Setúbal, eventuellt föregånget av Moscatel eller följt av Roxo | |
| Tavira | |
| Távora-Varosa | |
| Torres Vedras | |
| Trás-os-Montes | |
| | Chaves |
| | Planalto Mirandês |
| | Valpaços |
| Vinho Verde | |
| | Amarante |
| | Ave |
| | Baião |
| | Basto |
| | Cávado |
| | Lima |
| | Monção |
| | Paiva |
| | Sousa |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

(Eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

Alenquer

Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão, eventuellt följt av Nobre

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Douro, eventuellt föregånget av Vinho do eller Moscatel do

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Encostas d’Aire

Alcobaça

Ourém

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller

Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madera Wijn

Madeirense

Óbidos

Palmela

Pico

Portimão

Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto

Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Setúbal, eventuellt föregånget av Moscatel eller följt av Roxo

Tavira

Távora-Varosa

Torres Vedras

Trás-os-Montes

Chaves

Planalto Mirandês

Valpaços

Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning







  Specificerade områden | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Açores | |
| Alentejano | |
| Algarve | |
| Beiras | Beira Alta |
| | Beira Litoral |
| | Terras de Sicó |
| Duriense | |
| Estremadura | Alta Estremadura |
| Minho | |
| Ribatejano | |
| Terras Madeirenses | |
| Terras do Sado | |
| Transmontano | |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Specificerade områden

Underområden

Açores

Alentejano

Algarve

Beiras

Beira Alta

Beira Litoral

Terras de Sicó

Duriense

Estremadura

Alta Estremadura

Minho

Ribatejano

Terras Madeirenses

Terras do Sado

Transmontano

Rumänien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden


  (Eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Aiud | |
| Alba Iulia | |
| Babadag | |
| Banat, eventuellt följt av | Dealurile Tirolului |
| | Moldavien Nouă |
| | Silagiu |
| Banu Mărăcine | |
| Bohotin | |
| Cernăteşti – Podgoria | |
| Coteşti | |
| Cotnari | |
| Crişana, eventuellt följt av | Biharia |
| | Diosig |
| | Şimleu Silvaniei |
| Dealu Bujorului | |
| Dealu Mare, eventuellt följt av | Boldeşti |
| | Breaza |
| | Ceptura |
| | Merei |
| | Tohani |
| | Urlaţi |
| | Valea Călugărească |
| | Zoreşti |
| Drăgăşani | |
| Huşi, eventuellt följt av | Vutcani |
| Iana | |
| Iaşi, eventuellt följt av | Bucium |
| | Copou |
| | Uricani |
| Lechinţa | |
| Mehedinţi, eventuellt följt av | Corcova |
| | Golul Drâncei |
| | Oreviţa |
| | Severin |
| | Vânju Mare |
| Miniş | |
| Murfatlar, eventuellt följt av | Cernavodă |
| | Medgidia |
| Nicoreşti | |
| Odobeşti | |
| Oltina | |
| Panciu | |
| Pietroasa | |
| Recaş | |
| Sâmbureşti | |
| Sarica Niculiţel, eventuellt följt av | Tulcea |
| Sebeş – Apold | |
| Segarcea | |
| Ştefăneşti, eventuellt följt av | Costeşti |
| Târnave, eventuellt följt av | Blaj |
| | Jidvei |
| | Mediaş |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

(Eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

Aiud

Alba Iulia

Babadag

Banat, eventuellt följt av

Dealurile Tirolului

Moldavien Nouă

Silagiu

Banu Mărăcine

Bohotin

Cernăteşti – Podgoria

Coteşti

Cotnari

Crişana, eventuellt följt av

Biharia

Diosig

Şimleu Silvaniei

Dealu Bujorului

Dealu Mare, eventuellt följt av

Boldeşti

Breaza

Ceptura

Merei

Tohani

Urlaţi

Valea Călugărească

Zoreşti

Drăgăşani

Huşi, eventuellt följt av

Vutcani

Iana

Iaşi, eventuellt följt av

Bucium

Copou

Uricani

Lechinţa

Mehedinţi, eventuellt följt av

Corcova

Golul Drâncei

Oreviţa

Severin

Vânju Mare

Miniş

Murfatlar, eventuellt följt av

Cernavodă

Medgidia

Nicoreşti

Odobeşti

Oltina

Panciu

Pietroasa

Recaş

Sâmbureşti

Sarica Niculiţel, eventuellt följt av

Tulcea

Sebeş – Apold

Segarcea

Ştefăneşti, eventuellt följt av

Costeşti

Târnave, eventuellt följt av

Blaj

Jidvei

Mediaş

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning







  Specificerade områden


  (Eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Colinele Dobrogei | |
| Dealurile Crişanei | |
| Dealurile Moldovei, or | Dealurile Covurluiului |
| | Dealurile Hârlăului |
| | Dealurile Huşilor |
| | Dealurile Iaşilor |
| | Dealurile Tutovei |
| | Terasele Siretului |
| Dealurile Munteniei | |
| Dealurile Olteniei | |
| Dealurile Sătmarului | |
| Dealurile Transilvaniei | |
| Dealurile Vrancei | |
| Dealurile Zarandului | |
| Terasele Dunării | |
| Viile Caraşului | |
| Viile Timişului | |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Specificerade områden

(Eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

Colinele Dobrogei

Dealurile Crişanei

Dealurile Moldovei, or

Dealurile Covurluiului

Dealurile Hârlăului

Dealurile Huşilor

Dealurile Iaşilor

Dealurile Tutovei

Terasele Siretului

Dealurile Munteniei

Dealurile Olteniei

Dealurile Sătmarului

Dealurile Transilvaniei

Dealurile Vrancei

Dealurile Zarandului

Terasele Dunării

Viile Caraşului

Viile Timişului

Slovakien

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

| Specificerade områden


  (följda av beteckningen ”vinohradnícka oblasť”) | Underområden (Eventuellt följt av namnet på det specificerade området)


  (följda av beteckningen ”vinohradnícky rajón”) |
| --- | --- |
| Južnoslovenská | Dunajskostredský |
| | Galantský |
| | Hurbanovský |
| | Komárňanský |
| | Palárikovský |
| | Šamorínsky |
| | Strekovský |
| | Štúrovský |
| Malokarpatská | Bratislavský |
| | Doľanský |
| | Hlohovecký |
| | Modranský |
| | Orešanský |
| | Pezinský |
| | Senecký |
| | Skalický |
| | Stupavský |
| | Trnavský |
| | Vrbovský |
| | Záhorský |
| Nitrianska | Nitriansky |
| | Pukanecký |
| | Radošinský |
| | Šintavský |
| | Tekovský |
| | Vrábeľský |
| | Želiezovský |
| | Žitavský |
| | Zlatomoravecký |
| Stredoslovenská | Fiľakovský |
| | Gemerský |
| | Hontiansky |
| | Ipeľský |
| | Modrokamenecký |
| | Tornaľský |
| | Vinický |
| Tokaj/-ská/-ský/ské | Čerhov |
| | Černochov |
| | Malá Tŕňa |
| | Slovenské Nové Mesto |
| | Veľká Bara |
| | Veľká Tŕňa |
| | Viničky |
| Východoslovenská | Kráľovskochlmecký |
| | Michalovský |
| | Moldavský |
| | Sobranecký |

Specificerade områden

(följda av beteckningen ”vinohradnícka oblasť”)

Underområden (Eventuellt följt av namnet på det specificerade området)

(följda av beteckningen ”vinohradnícky rajón”)

Južnoslovenská

Dunajskostredský

Galantský

Hurbanovský

Komárňanský

Palárikovský

Šamorínsky

Strekovský

Štúrovský

Malokarpatská

Bratislavský

Doľanský

Hlohovecký

Modranský

Orešanský

Pezinský

Senecký

Skalický

Stupavský

Trnavský

Vrbovský

Záhorský

Nitrianska

Nitriansky

Pukanecký

Radošinský

Šintavský

Tekovský

Vrábeľský

Želiezovský

Žitavský

Zlatomoravecký

Stredoslovenská

Fiľakovský

Gemerský

Hontiansky

Ipeľský

Modrokamenecký

Tornaľský

Vinický

Tokaj/-ská/-ský/ské

Čerhov

Černochov

Malá Tŕňa

Slovenské Nové Mesto

Veľká Bara

Veľká Tŕňa

Viničky

Východoslovenská

Kráľovskochlmecký

Michalovský

Moldavský

Sobranecký

Slovenien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område






  Specificerade områden


  (eventuellt följda av namnet på en vinodlarkommun
  och/eller namnet på en vingård) |
| --- | --- |
| Bela krajina eller Belokranjec
  Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko
  Dolenjska
  Dolenjska, cviček
  Goriška Brda or Brda
  Haloze eller Haložan
  Koper eller Koprčan
  Kras
  Kras, teran
  Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer
  Maribor eller Mariborčan
  Radgona-Kapela eller Kapela Radgona
  Prekmurje eller Prekmurčan
  Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje
  Srednje Slovenske gorice
  Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

(eventuellt följda av namnet på en vinodlarkommun
  och/eller namnet på en vingård)

Bela krajina eller Belokranjec

Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko

Dolenjska

Dolenjska, cviček

Goriška Brda or Brda

Haloze eller Haložan

Koper eller Koprčan

Kras

Kras, teran

Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer

Maribor eller Mariborčan

Radgona-Kapela eller Kapela Radgona

Prekmurje eller Prekmurčan

Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje

Srednje Slovenske gorice

Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  Podravje
  Posavje
  Primorska |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Podravje

Posavje

Primorska

Spanien

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område







  Specificerade områden


  (Eventuellt följt av namnet på underområdet) | Underområden |
| --- | --- | --- |
| Abona | |
| Alella | |
| Alicante | Marina Alta |
| Almansa | |
| Ampurdán-Costa Brava | |
| Arabako Txakolina-Txakolí de Álava eller Chacolí de Álava | |
| Arlanza | |
| Arribes | |
| Bierzo | |
| Binissalem-Mallorca | |
| Bullas | |
| Calatayud | |
| Campo de Borja | |
| Cariñena | |
| Cataluña | |
| Cava | |
| Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina | |
| Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina | |
| Cigales | |
| Conca de Barberá | |
| Condado de Huelva | |
| Costers del Segre | Artesa |
| | Les Garrigues |
| | Raimat |
| | Valls de Riu Corb |
| Dominio de Valdepusa | |
| El Hierro | |
| Finca Élez | |
| Guijoso | |
| Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry | |
| Jumilla | |
| La Mancha | |
| La Palma | Fuencaliente |
| | Hoyo de Mazo |
| | Norte de la Palma |
| Lanzarote | |
| Málaga | |
| Manchuela | |
| Manzanilla | |
| Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda | |
| Méntrida | |
| Mondéjar | |
| Monterrei | Ladera de Monterrei |
| | Val de Monterrei |
| Montilla-Moriles | |
| Montsant | |
| Navarra | Baja Montaña |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra Estella |
| | Valdizarbe |
| Penedés | |
| Pla de Bages | |
| Pla i Llevant | |
| Priorato | |
| Rías Baixas | Condado do Tea |
| | O Rosal |
| | Ribeira do Ulla |
| | Soutomaior |
| | Val do Salnés |
| Ribeira Sacra | Amandi |
| | Chantada |
| | Quiroga-Bibei |
| | Ribeiras do Miño |
| | Ribeiras do Sil |
| Ribeiro | |
| Ribera del Duero | |
| Ribera del Guadiana | Cañamero |
| | Matanegra |
| | Montánchez |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra de Barros |
| Ribera del Júcar | |
| Rioja | Rioja Alavesa |
| | Rioja Alta |
| | Rioja Baja |
| Rueda | |
| Sierras de Málaga | Serranía de Ronda |
| Somontano | |
| Tacoronte-Acentejo | Anaga |
| Tarragona | |
| Tierra Alta | |
| Tierra de León | |
| Tierra del Vino de Zamora | |
| Toro | |
| Uclés | |
| Utiel-Requena | |
| Valdeorras | |
| Valdepeñas | |
| Valencia | Alto Turia |
| | Clariano |
| | Moscatel de Valencia |
| | Valentino |
| Valle de Güímar | |
| Valle de la Orotava | |
| Valles de Benavente | |
| Vinos de Madrid | Arganda |
| | Navalcarnero |
| | San Martín de Valdeiglesias |
| Ycoden-Daute-Isora | |
| Yecla | |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

Specificerade områden

(Eventuellt följt av namnet på underområdet)

Underområden

Abona

Alella

Alicante

Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Álava eller Chacolí de Álava

Arlanza

Arribes

Bierzo

Binissalem-Mallorca

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre

Artesa

Les Garrigues

Raimat

Valls de Riu Corb

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Finca Élez

Guijoso

Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry

Jumilla

La Mancha

La Palma

Fuencaliente

Hoyo de Mazo

Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manchuela

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei

Ladera de Monterrei

Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra

Baja Montaña

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra Estella

Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas

Condado do Tea

O Rosal

Ribeira do Ulla

Soutomaior

Val do Salnés

Ribeira Sacra

Amandi

Chantada

Quiroga-Bibei

Ribeiras do Miño

Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana

Cañamero

Matanegra

Montánchez

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra de Barros

Ribera del Júcar

Rioja

Rioja Alavesa

Rioja Alta

Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga

Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo

Anaga

Tarragona

Tierra Alta

Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Toro

Uclés

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia

Alto Turia

Clariano

Moscatel de Valencia

Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Valles de Benavente

Vinos de Madrid

Arganda

Navalcarnero

San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning






  Vino de la Tierra de Abanilla

  Vino de la Tierra de Bailén

  Vino de la Tierra de Bajo Aragón

  Vino de la Tierra de Betanzos

  Vino de la Tierra de Cádiz

  Vino de la Tierra de Campo de Belchite

  Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

  Vino de la Tierra de Cangas

  Vino de la Tierra de Castelló

  Vino de la Tierra de Castilla

  Vino de la Tierra de Castilla y León

  Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Córdoba

  Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

  Vino de la Tierra de Desierto de Almería

  Vino de la Tierra de Extremadura

  Vino de la Tierra Formentera

  Vino de la Tierra de Gálvez

  Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

  Vino de la Tierra de Ibiza

  Vino de la Tierra de Illes Balears

  Vino de la Tierra de Isla de Menorca

  Vino de la Tierra de La Gomera

  Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Liébana

  Vino de la Tierra de Los Palacios

  Vino de la Tierra de Norte de Granada

  Vino de la Tierra de Sierra Norte de Sevilla

  Vino de la Tierra de Pozohondo

  Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

  Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

  Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

  Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

  Vino de la Tierra de Sierra de Tramuntana-Costa Nord

  Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

  Vino de la Tierra de Torreperojil

  Vino de la Tierra de Valdejalón

  Vino de la Tierra de Valle del Cinca

  Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

  Vino de la Tierra de Valle del Miño-Ourense

  Vino de la Tierra de Valles de Sadacia |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Vino de la Tierra de Cangas

Vino de la Tierra de Castelló

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Córdoba

Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

Vino de la Tierra de Desierto de Almería

Vino de la Tierra de Extremadura

Vino de la Tierra Formentera

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Illes Balears

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de La Gomera

Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

Vino de la Tierra de Liébana

Vino de la Tierra de Los Palacios

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Sierra Norte de Sevilla

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

Vino de la Tierra de Sierra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Vino de la Tierra de Torreperojil

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Vino de la Tierra de Valle del Miño-Ourense

Vino de la Tierra de Valles de Sadacia

Förenade Kungariket

| 1. | Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område





  English Vineyards
  Welsh Vineyards |
| --- | --- |

1.

Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område

English Vineyards

Welsh Vineyards

| 2. | Bordsviner med geografisk beteckning





  England eller Berkshire
  Buckinghamshire
  Cheshire
  Cornwall
  Derbyshire
  Devon
  Dorset
  East Anglia
  Gloucestershire
  Hampshire
  Herefordshire
  Isle of Wight
  Isles of Scilly
  Kent
  Lancashire
  Leicestershire
  Lincolnshire
  Northamptonshire
  Nottinghamshire
  Oxfordshire
  Rutland
  Shropshire
  Somerset
  Staffordshire
  Surrey
  Sussex
  Warwickshire
  West Midlands
  Wiltshire
  Worcestershire
  Yorkshire
  Wales eller Cardiff
  Cardiganshire
  Carmarthenshire
  Denbighshire
  Gwynedd
  Monmouthshire
  Newport
  Pembrokeshire
  Rhondda Cynon Taf
  Swansea
  The Vale of Glamorgan
  Wrexham |
| --- | --- |

2.

Bordsviner med geografisk beteckning

England eller Berkshire

Buckinghamshire

Cheshire

Cornwall

Derbyshire

Devon

Dorset

East Anglia

Gloucestershire

Hampshire

Herefordshire

Isle of Wight

Isles of Scilly

Kent

Lancashire

Leicestershire

Lincolnshire

Northamptonshire

Nottinghamshire

Oxfordshire

Rutland

Shropshire

Somerset

Staffordshire

Surrey

Sussex

Warwickshire

West Midlands

Wiltshire

Worcestershire

Yorkshire

Wales eller Cardiff

Cardiganshire

Carmarthenshire

Denbighshire

Gwynedd

Monmouthshire

Newport

Pembrokeshire

Rhondda Cynon Taf

Swansea

The Vale of Glamorgan

Wrexham

| 2. | Ändringar av förteckningen över geografiska beteckningar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ändringar av förteckningen över geografiska beteckningar som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

DEL B.

VINER MED URSPRUNG I AUSTRALIEN

| 1. | Geografiska beteckningar i Australien:








  STAT/OMRÅDE | REGION | UNDEROMRÅDE |
| --- | --- | --- | --- |
| South Eastern Australia | | |
| NEW SOUTH WALES | | |
| Big Rivers | | |
| | Perricoota | |
| | Riverina | |
| Western Plains | | |
| Central Ranges | | |
| | Cowra | |
| | Mudgee | |
| | Orange | |
| Southern New South Wales | | |
| | Canberra District | |
| | Gundagai | |
| | Hilltops | |
| | Tumbarumba | |
| South Coast | | |
| | Shoalhaven Coast | |
| | Southern Highlands | |
| Northern Slopes | | |
| Northern Rivers | | |
| | Hastings River | |
| Hunter Valley | | |
| | Hunter | |
| | | Broke Fordwich |
| QUEENSLAND | | |
| | Granite Belt | |
| | South Burnett | |
| SOUTH AUSTRALIA | | |
| Adelaide | | |
| Mount Lofty Ranges | | |
| | Adelaide Hills | |
| | | Lenswood |
| | | Piccadilly Valley |
| | Adelaide Plains | |
| | Clare Valley | |
| Barossa | | |
| | Barossa Valley | |
| | Eden Valley | |
| | | High Eden |
| Fleurieu | | |
| | Currency Creek | |
| | Kangaroo Island | |
| | Langhorne Creek | |
| | McLaren Vale | |
| | Southern Fleurieu | |
| Limestone Coast | | |
| | Coonawarra | |
| | Mount Benson | |
| | Padthaway | |
| | Robe | |
| | Wrattonbully | |
| Lower Murray | | |
| | Riverland | |
| The Peninsulas | | |
| Far North | | |
| | Southern Flinders Ranges | |
| VICTORIA | | |
| North West Victoria | | |
| | Murray Darling | |
| | Swan Hill | |
| North East Victoria | | |
| | Alpine Valleys | |
| | Beechworth | |
| | Glenrowan | |
| | King Valley | |
| | Rutherglen | |
| Central Victoria | | |
| | Bendigo | |
| | Goulburn Valley | |
| | | Nagambie Lakes |
| | Heathcote | |
| | Strathbogie Ranges | |
| | Upper Goulburn | |
| Western Victoria | | |
| | Grampians | |
| | | Great Western |
| | Henty | |
| | Pyrenees | |
| Port Phillip | | |
| | Geelong | |
| | Macedon Ranges | |
| | Mornington Peninsula | |
| | Sunbury | |
| | Yarra Valley | |
| Gippsland | | |
| WESTERN AUSTRALIA | | |
| Greater Perth | | |
| | Perth Hills | |
| | Swan District | |
| | | Swan Valley |
| | Peel | |
| Central Western Australia | | |
| South West Australia | | |
| | Blackwood Valley | |
| | Geographe | |
| | Great Southern | |
| | | Albany |
| | | Denmark |
| | | Frankland River |
| | | Mount Barker |
| | | Porongurup |
| | Margaret River | |
| | Manjimup | |
| | Pemberton | |
| West Australian South East Coastal | |
| Eastern Plains, Inland and North of Western Australia | |
| TASMANIA | | |
| NORTHERN TERRITORY | | |
| AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY | |

1.

Geografiska beteckningar i Australien:

STAT/OMRÅDE

REGION

UNDEROMRÅDE

South Eastern Australia

NEW SOUTH WALES

Big Rivers

Perricoota

Riverina

Western Plains

Central Ranges

Cowra

Mudgee

Orange

Southern New South Wales

Canberra District

Gundagai

Hilltops

Tumbarumba

South Coast

Shoalhaven Coast

Southern Highlands

Northern Slopes

Northern Rivers

Hastings River

Hunter Valley

Hunter

Broke Fordwich

QUEENSLAND

Granite Belt

South Burnett

SOUTH AUSTRALIA

Adelaide

Mount Lofty Ranges

Adelaide Hills

Lenswood

Piccadilly Valley

Adelaide Plains

Clare Valley

Barossa

Barossa Valley

Eden Valley

High Eden

Fleurieu

Currency Creek

Kangaroo Island

Langhorne Creek

McLaren Vale

Southern Fleurieu

Limestone Coast

Coonawarra

Mount Benson

Padthaway

Robe

Wrattonbully

Lower Murray

Riverland

The Peninsulas

Far North

Southern Flinders Ranges

VICTORIA

North West Victoria

Murray Darling

Swan Hill

North East Victoria

Alpine Valleys

Beechworth

Glenrowan

King Valley

Rutherglen

Central Victoria

Bendigo

Goulburn Valley

Nagambie Lakes

Heathcote

Strathbogie Ranges

Upper Goulburn

Western Victoria

Grampians

Great Western

Henty

Pyrenees

Port Phillip

Geelong

Macedon Ranges

Mornington Peninsula

Sunbury

Yarra Valley

Gippsland

WESTERN AUSTRALIA

Greater Perth

Perth Hills

Swan District

Swan Valley

Peel

Central Western Australia

South West Australia

Blackwood Valley

Geographe

Great Southern

Albany

Denmark

Frankland River

Mount Barker

Porongurup

Margaret River

Manjimup

Pemberton

West Australian South East Coastal

Eastern Plains, Inland and North of Western Australia

TASMANIA

NORTHERN TERRITORY

AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY

| 2. | Ändringar av förteckningen över geografiska beteckningar som de avtalsslutande parterna enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ändringar av förteckningen över geografiska beteckningar som de avtalsslutande parterna enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

BILAGA III

Traditionella uttryck enligt artikel 12

| 1. | Traditionella uttryck i medlemsstaterna:








  Traditionella uttryck | Berörda viner | Vinkategori | Språk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TYSKLAND |
| Qualitätswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alla | Mousserande kvalitetsvin fso | Tyska |
| Auslese | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Beerenauslese | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Eiswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Kabinett | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Spätlese | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Trockenbeerenauslese | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Landwein | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Affentaler | Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Badisch Rotgold | Baden | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Ehrentrudis | Baden | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Hock | Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Klassik/Classic | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Liebfrau(en)milch | Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Moseltaler | Mosel-Saar-Ruwer | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Riesling-Hochgewächs | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Schillerwein | Württemberg | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Weißherbst | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Winzersekt | Alla | Mousserande kvalitetsvin fso | Tyska |
| ÖSTERRIKE |
| Qualitätswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Ausbruch/Ausbruchwein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Auslese/Auslesewein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Beerenauslese (wein) | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Eiswein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Kabinett/Kabinettwein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Schilfwein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Spätlese/Spätlesewein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Strohwein | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Trockenbeerenauslese | Alla | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Landwein | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Ausstich | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Auswahl | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Bergwein | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Klassik/Classic | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Erste Wahl | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Hausmarke | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Heuriger | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Jubiläumswein | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Schilcher | Steiermark | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Sturm | Alla | Delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Tyska |
| SPANIEN |
| Denominación de origen (DO) | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Denominación de origen calificada (DOCa) | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vino dulce natural | Alla | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vino generoso | (1) | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vino generoso de licor | (2) | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vino de la Tierra | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | |
| Aloque | DO Valdepeñas | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Amontillado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Añejo | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Spanska |
| Añejo | DO Malaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Chacoli/Txakolina | DO Chacoli de Bizkaia
  DO Chacoli de Getaria
  DO Chacoli de Alava | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Clásico | DO Abona
  DO El Hierro
  DO Lanzarote
  DO La Palma
  DO Tacoronte-Acentejo
  DO Tarragona
  DO Valle de Güimar
  DO Valle de la Orotava
  DO Ycoden-Daute-Isora | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Cream | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Kvalitetslikörvin fso | Engelska |
| Criadera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Criaderas y Soleras | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Crianza | Alla | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Dorado | DO Rueda
  DO Malaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Fino | DO Montilla Moriles
  DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Fondillón | DO Alicante | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Gran Reserva | Alla kvalitetsviner fso
  Cava | Kvalitetsvin fso
  Mousserande kvalitetsvin fso | Spanska |
| Lágrima | DO Málaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Noble | Alla | Kvalitetsvin fso
  Bordsvin med geografisk beteckning | Spanska |
| Noble | DO Malaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Oloroso | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla- Moriles | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Pajarete | DO Málaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Pálido | DO Condado de Huelva
  DO Rueda
  DO Málaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Palo Cortado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla- Moriles | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Primero de cosecha | DO Valencia | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Rancio | Alla | Kvalitetsvin fso,
  kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Raya | DO Montilla-Moriles | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Reserva | Alla | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Sobremadre | DO vinos de Madrid | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Solera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Superior | Alla | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Trasañejo | DO Málaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vino Maestro | DO Málaga | Kvalitetslikörvin fso | Spanska |
| Vendimia inicial | DO Utiel-Requena | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| Viejo | Alla | Kvalitetsvin fso,
  kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Spanska |
| Vino de tea | DO La Palma | Kvalitetsvin fso | Spanska |
| FRANKRIKE |
| Appellation d'origine contrôlée | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Appellation contrôlée | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Vin doux naturel | AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Vin de pays | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Franska |
| Ambré | Alla | Kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Franska |
| Château | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Clairet | AOC Bourgogne, AOC Bordeaux | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Claret | AOC Bordeaux | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Clos | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Cru Artisan | AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Cru Bourgeois | AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Cru Classé,

  föregånget av

  Grand,
  Premier Grand,
  Deuxième,
  Troisième,
  Quatrième,
  Cinquième | AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Edelzwicker | AOC Alsace | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Grand Cru | AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Grand Cru | Champagne | Mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Hors d'âge | AOC Rivesaltes | Kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Passe-tout-grains | AOC Bourgogne | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Premier Cru | AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne,, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Primeur | Alla | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Franska |
| Rancio | AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau | Kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Sélection de grains nobles | AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Sur lie | AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Franska |
| Tuilé | AOC Rivesaltes | Kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Vendanges tardives | AOC Alsace, Jurançon | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Villages | AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Vin de paille | AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Vin jaune | AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon) | Kvalitetsvin fso | Franska |
| GREKLAND |
| Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée) | Alla | Kvalitetsvin fso | Grekiska |
| Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure) | Alla | Kvalitetsvin fso | Grekiska |
| Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini) | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini) | Kvalitetsvin fso | Grekiska |
| Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Αμπέλι (Ampeli) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Αρχοντικό (Archontiko) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Κάβα (3) (Cava) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos) | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| Κάστρο (Kastro) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Κτήμα (Ktima) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Λιαστός (Liastos) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Μετόχι (Metochi) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Νάμα (Nama) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Greek |
| Νυχτέρι (Nychteri) | ΟΠΑΠ Santorini | Kvalitetsvin fso | Grekiska |
| Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Πύργος (Pyrgos) | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Alla | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| Βερντέα (Verntea) | Zakynthos | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Vinsanto | OΡΑΠ Santorini | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Grekiska |
| ITALIEN |
| Denominazione di Origine Controllata | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska |
| Denominazione di Origine Controllata e Garantita | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska |
| Vino Dolce Naturale | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Inticazione geografica tipica (IGT) | Alla | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska |
| Landwein | Vin med geografisk beteckning från den autonoma provinsen Bolzano | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Tyska |
| Vin de pays | Vin med geografisk beteckning från regionen Aosta | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Franska |
| Alberata o vigneti ad alberata | DOC Aversa | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Italienska |
| Amarone | DOC Valpolicella | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Ambra | DOC Marsala | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Ambrato | DOC Malvasia delle Lipari
  DOC Vernaccia di Oristano | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Annoso | DOC Controguerra | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Apianum | DOC Fiano di Avellino | Kvalitetsvin fso | Latin |
| Auslese | DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Barco Reale | DOC Barco Reale di Carmignano | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Brunello | DOC Brunello di Montalcino | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Buttafuoco | DOC Oltrepò Pavese | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso | Italienska |
| Cacc'e mitte | DOC Cacc'e Mitte di Lucera | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Cagnina | DOC Cagnina di Romagna | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Cannellino | DOC Frascati | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Cerasuolo | DOC Cerasuolo di Vittoria
  DOC Montepulciano d'Abruzzo | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Chiaretto | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Ciaret | DOC Monferrato | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Château | DOC Valle d'Aosta | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Franska |
| Classico | Alla | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Dunkel | DOC Alto Adige
  DOC Trentino | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Est! Est!!Est!!! | DOC Est! Est!!Est!!! di Montefiascone | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Latin |
| Falerno | DOC Falerno del Massico | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Fine | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Fior d'Arancio | DOC Colli Euganei | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Falerio | DOC Falerio dei colli Ascolani | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Flétri | DOC Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Garibaldi Dolce (eller GD) | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Governo all'uso toscano | DOCG Chianti/Chianti Classico
  IGT Colli della Toscana Centrale | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Gutturnio | DOC Colli Piacentini | Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska |
| Italia Particolare (eller IP) | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet | DOC Caldaro
  DOC Alto Adige (kallat Santa Maddalena och Terlano) | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Kretzer | DOC Alto Adige
  DOC Trentino
  DOC Teroldego Rotaliano | Kvalitetsvin fso | Tyska |
| Lacrima | DOC Lacrima di Morro d'Alba | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Lacryma Christi | DOC Vesuvio | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Lambiccato | DOC Castel San Lorenzo | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| London Particolar (eller LP/Inghilterra) | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Morellino | DOC Morellino di Scansano | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Occhio di Pernice | DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Oro | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Pagadebit | DOC pagadebit di Romagna | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Passito | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Ramie | DOC Pinerolese | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Rebola | DOC Colli di Rimini | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Recioto | DOC Valpolicella
  DOC Gambellara
  DOCG Recioto di Soave | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Italienska |
| Riserva | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Rubino | DOC Garda Colli Mantovani
  DOC Rubino di Cantavenna
  DOC Teroldego Rotaliano
  DOC Trentino | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Rubino | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Sangue di Giuda | DOC Oltrepò Pavese | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso | Italienska |
| Scelto | Alla | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Sciacchetrà | DOC Cinque Terre | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Sciac-trà | DOC Pornassio eller Ormeasco di Pornassio | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Sforzato, Sfursàt | DO Valtellina | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Spätlese | DOC och IGT de Bolzano | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Soleras | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Stravecchio | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Strohwein | DOC och IGT de Bolzano | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Tyska |
| Superiore | Alla | Kvalitetsvin fso, moussernade kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Superiore Old Marsala (eller SOM) | DOC Marsala | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Torchiato | DOC Colli di Conegliano | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Torcolato | DOC Breganze | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Vecchio | DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Vendemmia Tardiva | Alla | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografiks beteckning | Italienska |
| Verdolino | Alla | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Vergine | DOC Marsala
  DOC Val di Chiana | Kvalitetsvin fso,
  kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Vermiglio | DOC Colli dell Etruria Centrale | Kvalitetslikörvin fso | Italienska |
| Vino Fiore | Alla | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Vino Nobile | Vino Nobile di Montepulciano | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Vino Novello o Novello | Alla | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, San'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino | Kvalitetsvin fso | Italienska |
| Vivace | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Italienska |
| LUXEMBURG |
| Marque nationale | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Appellation contrôlée | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Appellation d'origine contrôlée | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| Vin de pays | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Franska |
| Grand premier cru | Alla | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Premier cru | Alla | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Vin classé | Alla | Kvalitetsvin fso | Franska |
| Château | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso | Franska |
| PORTUGAL |
| Denominação de origem (DO) | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Denominação de origem controlada (DOC) | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Vinho doce natural | Alla | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Vinho generoso | DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Vinho regional | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska |
| Canteiro | DO Madeira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Colheita Seleccionada | Alla | Kvalitetsvin fso,
  bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska |
| Crusted/Crusting | DO Porto | Kvalitetslikörvin fso | Engelska |
| Escolha | Alla | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska |
| Escuro | DO Madeira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Fino | DO Porto
  DO Madeira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Frasqueira | DO Madeira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Garrafeira | Alla | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning,
  kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Lágrima | DO Porto | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Leve | Bordsvin med geografisk beteckning Estremadura et Ribatejano
  DO Madeira, DO Porto | Bordsvin med geografisk beteckning,
  kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Nobre | DO Dão | Kvalitetsvin fso | Portugisiska |
| Reserva | Alla | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska |
| Reserva velha (eller grande reserva) | DO Madeira | Mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Ruby | DO Porto | Kvalitetslikörvin fso | Engelska |
| Solera | DO Madeira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska |
| Super reserva | Alla | Mousserande kvalitetsvin fso | Portugisiska |
| Superior | Alla | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska |
| Tawny | DO Porto | Kvalitetslikörvin fso | Engelska |
| Vintage, eventuellt kompletterat med Late Bottle (LBV) eller Character | DO Porto | Kvalitetslikörvin fso | Engelska |
| TJECKIEN |
| pozdní sběr | Alla | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska |
| archivní víno | Alla | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska |
| panenské víno | Alla | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska |
| CYPERN |
| Τοπικός Οίνος | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας
  Προέλευσης | Alla | Kvalitetsvin fso | Grekiska |
| Κτήμα (Ktima) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska |
| UNGERN |
| minőségi bor | Alla | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| különleges minőségű bor | Alla | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| fordítás | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| máslás | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| szamorodni | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| aszú ... puttonyos, kompletterad med siffrorna 3–6 | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| aszúeszencia | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| eszencia | Tokaj/i | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| Tájbor | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | Ungerska |
| Bikavér | Eger, Szekszárd | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| késői szüretelésű bor | Alla | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| válogatott szüretelésű bor | Alla | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| muzeális bor | Alla | Kvalitetsvin fso | Ungerska |
| Siller | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning och kvalitetsvin fso | Ungerska |
| SLOVAKIEN |
| Forditáš | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| Mášláš | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| Samorodné | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| výber ... putňový, kompletterad med siffrorna 3 - 6 | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| výberová esencia | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| Esencia | Tokaj/ská | Kvalitetsvin fso | Slovakiska |
| SLOVENIEN |
| Penina | Alla | Mousserande kvalitetsvin fso | Slovenska |
| pozna trgatev | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| izbor | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| jagodni izbor | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| suhi jagodni izbor | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| ledeno vino | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| arhivsko vino | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| mlado vino | Alla | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| Cviček | Dolenjska | Kvalitetsvin fso | Slovenska |
| Teran | Kras | Kvalitetsvin fso | Slovenska |

1.

Traditionella uttryck i medlemsstaterna:

Traditionella uttryck

Berörda viner

Vinkategori

Språk

TYSKLAND

Qualitätswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Alla

Mousserande kvalitetsvin fso

Tyska

Auslese

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Beerenauslese

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Eiswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Kabinett

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Spätlese

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Trockenbeerenauslese

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Landwein

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Affentaler

Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden

Kvalitetsvin fso

Tyska

Badisch Rotgold

Baden

Kvalitetsvin fso

Tyska

Ehrentrudis

Baden

Kvalitetsvin fso

Tyska

Hock

Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Klassik/Classic

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Liebfrau(en)milch

Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Kvalitetsvin fso

Tyska

Moseltaler

Mosel-Saar-Ruwer

Kvalitetsvin fso

Tyska

Riesling-Hochgewächs

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Schillerwein

Württemberg

Kvalitetsvin fso

Tyska

Weißherbst

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Winzersekt

Alla

Mousserande kvalitetsvin fso

Tyska

ÖSTERRIKE

Qualitätswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Ausbruch/Ausbruchwein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Auslese/Auslesewein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Beerenauslese (wein)

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Eiswein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Kabinett/Kabinettwein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Schilfwein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Spätlese/Spätlesewein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Strohwein

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Trockenbeerenauslese

Alla

Kvalitetsvin fso

Tyska

Landwein

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Ausstich

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Auswahl

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Bergwein

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Klassik/Classic

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Erste Wahl

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Hausmarke

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Heuriger

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Jubiläumswein

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Schilcher

Steiermark

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Sturm

Alla

Delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Tyska

SPANIEN

Denominación de origen (DO)

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Spanska

Denominación de origen calificada (DOCa)

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vino dulce natural

Alla

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vino generoso

(1)

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vino generoso de licor

(2)

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vino de la Tierra

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Aloque

DO Valdepeñas

Kvalitetsvin fso

Spanska

Amontillado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Añejo

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Spanska

Añejo

DO Malaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Chacoli/Txakolina

DO Chacoli de Bizkaia

DO Chacoli de Getaria

DO Chacoli de Alava

Kvalitetsvin fso

Spanska

Clásico

DO Abona

DO El Hierro

DO Lanzarote

DO La Palma

DO Tacoronte-Acentejo

DO Tarragona

DO Valle de Güimar

DO Valle de la Orotava

DO Ycoden-Daute-Isora

Kvalitetsvin fso

Spanska

Cream

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Kvalitetslikörvin fso

Engelska

Criadera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Criaderas y Soleras

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Crianza

Alla

Kvalitetsvin fso

Spanska

Dorado

DO Rueda

DO Malaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Fino

DO Montilla Moriles

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Fondillón

DO Alicante

Kvalitetsvin fso

Spanska

Gran Reserva

Alla kvalitetsviner fso

Cava

Kvalitetsvin fso

Mousserande kvalitetsvin fso

Spanska

Lágrima

DO Málaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Noble

Alla

Kvalitetsvin fso

Bordsvin med geografisk beteckning

Spanska

Noble

DO Malaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Oloroso

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla- Moriles

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Pajarete

DO Málaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Pálido

DO Condado de Huelva

DO Rueda

DO Málaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Palo Cortado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla- Moriles

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Primero de cosecha

DO Valencia

Kvalitetsvin fso

Spanska

Rancio

Alla

Kvalitetsvin fso,

kvalitetslikörvin fso

Spanska

Raya

DO Montilla-Moriles

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Reserva

Alla

Kvalitetsvin fso

Spanska

Sobremadre

DO vinos de Madrid

Kvalitetsvin fso

Spanska

Solera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Superior

Alla

Kvalitetsvin fso

Spanska

Trasañejo

DO Málaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vino Maestro

DO Málaga

Kvalitetslikörvin fso

Spanska

Vendimia inicial

DO Utiel-Requena

Kvalitetsvin fso

Spanska

Viejo

Alla

Kvalitetsvin fso,

kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Spanska

Vino de tea

DO La Palma

Kvalitetsvin fso

Spanska

FRANKRIKE

Appellation d'origine contrôlée

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Franska

Appellation contrôlée

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Franska

Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Franska

Vin doux naturel

AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes

Kvalitetsvin fso

Franska

Vin de pays

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Franska

Ambré

Alla

Kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Franska

Château

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Clairet

AOC Bourgogne, AOC Bordeaux

Kvalitetsvin fso

Franska

Claret

AOC Bordeaux

Kvalitetsvin fso

Franska

Clos

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Franska

Cru Artisan

AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Kvalitetsvin fso

Franska

Cru Bourgeois

AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Kvalitetsvin fso

Franska

Cru Classé,

föregånget av

Grand,

Premier Grand,

Deuxième,

Troisième,

Quatrième,

Cinquième

AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac

Kvalitetsvin fso

Franska

Edelzwicker

AOC Alsace

Kvalitetsvin fso

Tyska

Grand Cru

AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion

Kvalitetsvin fso

Franska

Grand Cru

Champagne

Mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Hors d'âge

AOC Rivesaltes

Kvalitetslikörvin fso

Franska

Passe-tout-grains

AOC Bourgogne

Kvalitetsvin fso

Franska

Premier Cru

AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne,, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Primeur

Alla

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Franska

Rancio

AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau

Kvalitetslikörvin fso

Franska

Sélection de grains nobles

AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac

Kvalitetsvin fso

Franska

Sur lie

AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Franska

Tuilé

AOC Rivesaltes

Kvalitetslikörvin fso

Franska

Vendanges tardives

AOC Alsace, Jurançon

Kvalitetsvin fso

Franska

Villages

AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon

Kvalitetsvin fso

Franska

Vin de paille

AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage

Kvalitetsvin fso

Franska

Vin jaune

AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon)

Kvalitetsvin fso

Franska

GREKLAND

Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée)

Alla

Kvalitetsvin fso

Grekiska

Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure)

Alla

Kvalitetsvin fso

Grekiska

Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini)

Kvalitetslikörvin fso

Grekiska

Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux)

Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini)

Kvalitetsvin fso

Grekiska

Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Τοπικός Οίνος (vin de pays)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Αγρέπαυλη (Agrepavlis)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Αμπέλι (Ampeli)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Αρχοντικό (Archontiko)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Κάβα (3) (Cava)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos)

Kvalitetslikörvin fso

Grekiska

Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve)

Alla

Kvalitetsvin fso,

kvalitetslikörvin fso

Grekiska

Κάστρο (Kastro)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Κτήμα (Ktima)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Λιαστός (Liastos)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Μετόχι (Metochi)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Μοναστήρι (Monastiri)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Νάμα (Nama)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Greek

Νυχτέρι (Nychteri)

ΟΠΑΠ Santorini

Kvalitetsvin fso

Grekiska

Ορεινό κτήμα (Orino Ktima)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Πύργος (Pyrgos)

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve)

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Grekiska

Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve)

Alla

Kvalitetslikörvin fso

Grekiska

Βερντέα (Verntea)

Zakynthos

Bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Vinsanto

OΡΑΠ Santorini

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Grekiska

ITALIEN

Denominazione di Origine Controllata

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Italienska

Denominazione di Origine Controllata e Garantita

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Italienska

Vino Dolce Naturale

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Inticazione geografica tipica (IGT)

Alla

Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Italienska

Landwein

Vin med geografisk beteckning från den autonoma provinsen Bolzano

Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Tyska

Vin de pays

Vin med geografisk beteckning från regionen Aosta

Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning

Franska

Alberata o vigneti ad alberata

DOC Aversa

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Italienska

Amarone

DOC Valpolicella

Kvalitetsvin fso

Italienska

Ambra

DOC Marsala

Kvalitetsvin fso

Italienska

Ambrato

DOC Malvasia delle Lipari

DOC Vernaccia di Oristano

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Annoso

DOC Controguerra

Kvalitetsvin fso

Italienska

Apianum

DOC Fiano di Avellino

Kvalitetsvin fso

Latin

Auslese

DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige

Kvalitetsvin fso

Tyska

Barco Reale

DOC Barco Reale di Carmignano

Kvalitetsvin fso

Italienska

Brunello

DOC Brunello di Montalcino

Kvalitetsvin fso

Italienska

Buttafuoco

DOC Oltrepò Pavese

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso

Italienska

Cacc'e mitte

DOC Cacc'e Mitte di Lucera

Kvalitetsvin fso

Italienska

Cagnina

DOC Cagnina di Romagna

Kvalitetsvin fso

Italienska

Cannellino

DOC Frascati

Kvalitetsvin fso

Italienska

Cerasuolo

DOC Cerasuolo di Vittoria

DOC Montepulciano d'Abruzzo

Kvalitetsvin fso

Italienska

Chiaretto

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Ciaret

DOC Monferrato

Kvalitetsvin fso

Italienska

Château

DOC Valle d'Aosta

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Franska

Classico

Alla

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso

Italienska

Dunkel

DOC Alto Adige

DOC Trentino

Kvalitetsvin fso

Tyska

Est! Est!!Est!!!

DOC Est! Est!!Est!!! di Montefiascone

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Latin

Falerno

DOC Falerno del Massico

Kvalitetsvin fso

Italienska

Fine

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Fior d'Arancio

DOC Colli Euganei

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Falerio

DOC Falerio dei colli Ascolani

Kvalitetsvin fso

Italienska

Flétri

DOC Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste

Kvalitetsvin fso

Italienska

Garibaldi Dolce (eller GD)

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Governo all'uso toscano

DOCG Chianti/Chianti Classico

IGT Colli della Toscana Centrale

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Gutturnio

DOC Colli Piacentini

Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso

Italienska

Italia Particolare (eller IP)

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet

DOC Caldaro

DOC Alto Adige (kallat Santa Maddalena och Terlano)

Kvalitetsvin fso

Tyska

Kretzer

DOC Alto Adige

DOC Trentino

DOC Teroldego Rotaliano

Kvalitetsvin fso

Tyska

Lacrima

DOC Lacrima di Morro d'Alba

Kvalitetsvin fso

Italienska

Lacryma Christi

DOC Vesuvio

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Lambiccato

DOC Castel San Lorenzo

Kvalitetsvin fso

Italienska

London Particolar (eller LP/Inghilterra)

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Morellino

DOC Morellino di Scansano

Kvalitetsvin fso

Italienska

Occhio di Pernice

DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano

Kvalitetsvin fso

Italienska

Oro

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Pagadebit

DOC pagadebit di Romagna

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Passito

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Ramie

DOC Pinerolese

Kvalitetsvin fso

Italienska

Rebola

DOC Colli di Rimini

Kvalitetsvin fso

Italienska

Recioto

DOC Valpolicella

DOC Gambellara

DOCG Recioto di Soave

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Italienska

Riserva

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Rubino

DOC Garda Colli Mantovani

DOC Rubino di Cantavenna

DOC Teroldego Rotaliano

DOC Trentino

Kvalitetsvin fso

Italienska

Rubino

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Sangue di Giuda

DOC Oltrepò Pavese

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso

Italienska

Scelto

Alla

Kvalitetsvin fso

Italienska

Sciacchetrà

DOC Cinque Terre

Kvalitetsvin fso

Italienska

Sciac-trà

DOC Pornassio eller Ormeasco di Pornassio

Kvalitetsvin fso

Italienska

Sforzato, Sfursàt

DO Valtellina

Kvalitetsvin fso

Italienska

Spätlese

DOC och IGT de Bolzano

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Soleras

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Stravecchio

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Strohwein

DOC och IGT de Bolzano

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Tyska

Superiore

Alla

Kvalitetsvin fso, moussernade kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso

Italienska

Superiore Old Marsala (eller SOM)

DOC Marsala

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Torchiato

DOC Colli di Conegliano

Kvalitetsvin fso

Italienska

Torcolato

DOC Breganze

Kvalitetsvin fso

Italienska

Vecchio

DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Italienska

Vendemmia Tardiva

Alla

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografiks beteckning

Italienska

Verdolino

Alla

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Vergine

DOC Marsala

DOC Val di Chiana

Kvalitetsvin fso,

kvalitetslikörvin fso

Italienska

Vermiglio

DOC Colli dell Etruria Centrale

Kvalitetslikörvin fso

Italienska

Vino Fiore

Alla

Kvalitetsvin fso

Italienska

Vino Nobile

Vino Nobile di Montepulciano

Kvalitetsvin fso

Italienska

Vino Novello o Novello

Alla

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

Vin santo/Vino Santo/Vinsanto

DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, San'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino

Kvalitetsvin fso

Italienska

Vivace

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Italienska

LUXEMBURG

Marque nationale

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Appellation contrôlée

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Appellation d'origine contrôlée

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

Vin de pays

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Franska

Grand premier cru

Alla

Kvalitetsvin fso

Franska

Premier cru

Alla

Kvalitetsvin fso

Franska

Vin classé

Alla

Kvalitetsvin fso

Franska

Château

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso

Franska

PORTUGAL

Denominação de origem (DO)

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Denominação de origem controlada (DOC)

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Indicação de proveniencia regulamentada (IPR)

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Vinho doce natural

Alla

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Vinho generoso

DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Vinho regional

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Portugisiska

Canteiro

DO Madeira

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Colheita Seleccionada

Alla

Kvalitetsvin fso,

bordsvin med geografisk beteckning

Portugisiska

Crusted/Crusting

DO Porto

Kvalitetslikörvin fso

Engelska

Escolha

Alla

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Portugisiska

Escuro

DO Madeira

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Fino

DO Porto

DO Madeira

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Frasqueira

DO Madeira

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Garrafeira

Alla

Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning,

kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Lágrima

DO Porto

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Leve

Bordsvin med geografisk beteckning Estremadura et Ribatejano

DO Madeira, DO Porto

Bordsvin med geografisk beteckning,

kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Nobre

DO Dão

Kvalitetsvin fso

Portugisiska

Reserva

Alla

Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Portugisiska

Reserva velha (eller grande reserva)

DO Madeira

Mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Ruby

DO Porto

Kvalitetslikörvin fso

Engelska

Solera

DO Madeira

Kvalitetslikörvin fso

Portugisiska

Super reserva

Alla

Mousserande kvalitetsvin fso

Portugisiska

Superior

Alla

Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, bordsvin med geografisk beteckning

Portugisiska

Tawny

DO Porto

Kvalitetslikörvin fso

Engelska

Vintage, eventuellt kompletterat med Late Bottle (LBV) eller Character

DO Porto

Kvalitetslikörvin fso

Engelska

TJECKIEN

pozdní sběr

Alla

Kvalitetsvin fso

Tjeckiska

archivní víno

Alla

Kvalitetsvin fso

Tjeckiska

panenské víno

Alla

Kvalitetsvin fso

Tjeckiska

CYPERN

Τοπικός Οίνος

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Μοναστήρι (Monastiri)

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης

Alla

Kvalitetsvin fso

Grekiska

Κτήμα (Ktima)

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

Grekiska

UNGERN

minőségi bor

Alla

Kvalitetsvin fso

Ungerska

különleges minőségű bor

Alla

Kvalitetsvin fso

Ungerska

fordítás

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

máslás

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

szamorodni

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

aszú ... puttonyos, kompletterad med siffrorna 3–6

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

aszúeszencia

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

eszencia

Tokaj/i

Kvalitetsvin fso

Ungerska

Tájbor

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

Ungerska

Bikavér

Eger, Szekszárd

Kvalitetsvin fso

Ungerska

késői szüretelésű bor

Alla

Kvalitetsvin fso

Ungerska

válogatott szüretelésű bor

Alla

Kvalitetsvin fso

Ungerska

muzeális bor

Alla

Kvalitetsvin fso

Ungerska

Siller

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning och kvalitetsvin fso

Ungerska

SLOVAKIEN

Forditáš

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

Mášláš

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

Samorodné

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

výber ... putňový, kompletterad med siffrorna 3 - 6

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

výberová esencia

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

Esencia

Tokaj/ská

Kvalitetsvin fso

Slovakiska

SLOVENIEN

Penina

Alla

Mousserande kvalitetsvin fso

Slovenska

pozna trgatev

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

izbor

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

jagodni izbor

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

suhi jagodni izbor

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

ledeno vino

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

arhivsko vino

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

mlado vino

Alla

Kvalitetsvin fso

Slovenska

Cviček

Dolenjska

Kvalitetsvin fso

Slovenska

Teran

Kras

Kvalitetsvin fso

Slovenska

| 2. | Ändringar av förteckningen över traditionella uttryck som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ändringar av förteckningen över traditionella uttryck som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

---

(1)  De viner som berörs är kvalitetslikörviner fso enligt punkt L.8 i bilaga VI till rådets förordning (EG) nr 1493/1999.

(2)  De viner som berörs är kvalitetslikörviner fso enligt punkt L.11 i bilaga VI till rådets förordning (EG) nr 1493/1999.

(3)  Skyddet av benämningen ”cava” enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 påverkar inte skyddet av geografiska beteckningar för mousserande kvalitetsvin fso ”Cava”.

BILAGA IV

Vinkategorier och varubeteckningar enligt artikel 12.1 a IV och V

DEL A

Vinkategorierna

| — | kvalitetsvin framställt i ett specificerat område, |
| --- | --- |

—

kvalitetsvin framställt i ett specificerat område,

| — | kvalitetsvin fso, |
| --- | --- |

—

kvalitetsvin fso,

| — | mousserande kvalitetsvin framställt i ett specificerat område, |
| --- | --- |

—

mousserande kvalitetsvin framställt i ett specificerat område,

| — | mousserande kvalitetsvin fso, |
| --- | --- |

—

mousserande kvalitetsvin fso,

| — | pärlande kvalitetsvin framställt i ett specificerat område, |
| --- | --- |

—

pärlande kvalitetsvin framställt i ett specificerat område,

| — | pärlande kvalitetsvin fso, |
| --- | --- |

—

pärlande kvalitetsvin fso,

| — | kvalitetslikörvin framställt i ett specificerat område, |
| --- | --- |

—

kvalitetslikörvin framställt i ett specificerat område,

| — | kvalitetslikörvin fso, |
| --- | --- |

—

kvalitetslikörvin fso,

| — | och motsvarande uttryck och förkortningar på andra gemenskapsspråk. |
| --- | --- |

—

och motsvarande uttryck och förkortningar på andra gemenskapsspråk.

DEL B

Varubeteckningarna

| — | Sekt bestimmter Anbaugebiete, |
| --- | --- |

—

Sekt bestimmter Anbaugebiete,

| — | Sekt b.A., |
| --- | --- |

—

Sekt b.A.,

på tyska.

BILAGA V

Uttryck för kvalitetsviner enligt artikel 23

| 1. | Australiska uttryck för kvalitetsvin:







  Uttryck | Villkor för användningen | Typ av vin (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cream | Cream beskriver ett australiskt sött vin som har tillsatts alkohol (minst 5 på beaume-skalan). Vinet är blekgult till ljust bärnstensfärgat med en fyllig och söt smak och kännetecknas av en vinös till fruktig doft. Vinet kan vara blandat av en eller flera årgångar och kännetecknas av att det inte är präglat av lagring. Mognadslagring sker i olika typer av kärl. Den alkohol som tillsätts måste vara australisk druvsprit.
  För exportmarknaden produceras vinet dessutom med hjälp av solerasystemet och lagras i ekfat i minst tre år. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |
| Crusted/Crusting | Crusted/Crusting beskriver ett vin som har tillsatts alkohol och som kan utveckla fällning i flaskan. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |
| Ruby | Ruby beskriver ett australiskt vin som tillsatts alkohol och som endast lagrats några år innan det tappas på flaska. Vid tappningen har vinet en djupröd färg och är ofta robust i karaktären, fylligt och fruktigt. Vinet kan vara en blandning av flera årgångar för att bevara de primära färg- och smakegenskaperna. Den alkohol som tillsätts måste vara druvsprit.
  För exportmarknaden ska vinet dessutom ha lagrats på ekfat i minst fyra månader. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |
| Uttryck | Villkor för användningen | Typ av vin |
| Solera | Solera beskriver ett system där man använder fat/tunnor som innehåller vin från olika årgångar. Vinet tas från den behållare som innehåller den äldsta årgångsblandningen. Allt vin i solerafaten roterar sedan i åldersordning och den behållare som innehåller den yngsta vinblandningen fylls med nytt vin. Denna process ger ett blandvin som till färgen är blekgult till mörkt bärnstensfärgat beroende på vilken typ som framställs. Processen används endast för framställning av vin som har tillsatts alkohol. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |
| Tawny | Tawny beskriver ett australiskt vin som har tillsatts alkohol och som lagras under olika antal år innan det tappas på flaska. Vid tappning har vinet en gyllenröd eller gulbrun färg. Vinet bör ha en karaktär som avspeglar långsam mognad och ha en utvecklad snarare än frisk prägel. Många viner har dock den friska och väl utvecklade fruktkaraktär som kännetecknar yngre viner. Vinet är vanligen en blandning av flera årgångar. Det kan ha lagrats på ekfat och når sin optimala ålder innan det säljs. Den alkohol som tillsätts måste vara druvsprit. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |
| Vintage | Vintage beskriver ett australiskt vin som har tillsatts alkohol och som framställs av druvor från en och samma årgång. Dessa kvalitetsviner karaktäriseras av relativt lång lagringstid på flaska. De är vanligtvis mörka i färgen, fylliga och mjuka. De får märkas med beteckningen vintage och motsvarande år. De karaktäriseras av sin förmåga att bli bättre ju längre de lagras på flaska och vinner på långvarig lagring. Sådana viner lagras i minst tjugo månader innan de släpps ut på marknaden. Den alkohol som tillsätts måste vara australisk druvsprit.
  För exportmarknaden lagras vinet dessutom på ekfat i minst fyra månader. | Australiskt vin som har tillsatts alkohol |

1.

Australiska uttryck för kvalitetsvin:

Uttryck

Villkor för användningen

Typ av vin (1)

Cream

Cream beskriver ett australiskt sött vin som har tillsatts alkohol (minst 5 på beaume-skalan). Vinet är blekgult till ljust bärnstensfärgat med en fyllig och söt smak och kännetecknas av en vinös till fruktig doft. Vinet kan vara blandat av en eller flera årgångar och kännetecknas av att det inte är präglat av lagring. Mognadslagring sker i olika typer av kärl. Den alkohol som tillsätts måste vara australisk druvsprit.

För exportmarknaden produceras vinet dessutom med hjälp av solerasystemet och lagras i ekfat i minst tre år.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

Crusted/Crusting

Crusted/Crusting beskriver ett vin som har tillsatts alkohol och som kan utveckla fällning i flaskan.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

Ruby

Ruby beskriver ett australiskt vin som tillsatts alkohol och som endast lagrats några år innan det tappas på flaska. Vid tappningen har vinet en djupröd färg och är ofta robust i karaktären, fylligt och fruktigt. Vinet kan vara en blandning av flera årgångar för att bevara de primära färg- och smakegenskaperna. Den alkohol som tillsätts måste vara druvsprit.

För exportmarknaden ska vinet dessutom ha lagrats på ekfat i minst fyra månader.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

Uttryck

Villkor för användningen

Typ av vin

Solera

Solera beskriver ett system där man använder fat/tunnor som innehåller vin från olika årgångar. Vinet tas från den behållare som innehåller den äldsta årgångsblandningen. Allt vin i solerafaten roterar sedan i åldersordning och den behållare som innehåller den yngsta vinblandningen fylls med nytt vin. Denna process ger ett blandvin som till färgen är blekgult till mörkt bärnstensfärgat beroende på vilken typ som framställs. Processen används endast för framställning av vin som har tillsatts alkohol.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

Tawny

Tawny beskriver ett australiskt vin som har tillsatts alkohol och som lagras under olika antal år innan det tappas på flaska. Vid tappning har vinet en gyllenröd eller gulbrun färg. Vinet bör ha en karaktär som avspeglar långsam mognad och ha en utvecklad snarare än frisk prägel. Många viner har dock den friska och väl utvecklade fruktkaraktär som kännetecknar yngre viner. Vinet är vanligen en blandning av flera årgångar. Det kan ha lagrats på ekfat och når sin optimala ålder innan det säljs. Den alkohol som tillsätts måste vara druvsprit.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

Vintage

Vintage beskriver ett australiskt vin som har tillsatts alkohol och som framställs av druvor från en och samma årgång. Dessa kvalitetsviner karaktäriseras av relativt lång lagringstid på flaska. De är vanligtvis mörka i färgen, fylliga och mjuka. De får märkas med beteckningen vintage och motsvarande år. De karaktäriseras av sin förmåga att bli bättre ju längre de lagras på flaska och vinner på långvarig lagring. Sådana viner lagras i minst tjugo månader innan de släpps ut på marknaden. Den alkohol som tillsätts måste vara australisk druvsprit.

För exportmarknaden lagras vinet dessutom på ekfat i minst fyra månader.

Australiskt vin som har tillsatts alkohol

| 2. | Ändringar av förteckningen över uttryck för kvalitetsvin som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ändringar av förteckningen över uttryck för kvalitetsvin som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

---

(1)  De avtalsslutande parterna erkänner att den australiska vintypen ”fortified wine” motsvarar gemenskapsprodukten ”likörvin” enligt definitionen i punkt 14 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1493/1999.

BILAGA VI

Produkttyp enligt artikel 20.3 d

| Uttryck | Högsta restsockerhalt för icke-mousserande viner |
| --- | --- |
| Dry | < 4 g/l, eller < 9 g/l om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter är < 2 g lägre än restsockerhalten |
| Medium dry | mellan 4 och 12 g/l |
| Medium sweet | mellan 12 och 45 g/l |
| Sweet | > 45 g/l |

Uttryck

Högsta restsockerhalt för icke-mousserande viner

Dry

< 4 g/l, eller < 9 g/l om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter är < 2 g lägre än restsockerhalten

Medium dry

mellan 4 och 12 g/l

Medium sweet

mellan 12 och 45 g/l

Sweet

> 45 g/l

| Uttryck | Högsta restsockerhalt för mousserande viner |
| --- | --- |
| Brut nature | < 3 g/l |
| Extra brut | mellan 0 och 6 g/l |
| Brut | mellan 0 och 15 g/l |
| Extra dry | mellan 12 och 20 g/l |
| Dry | mellan 17 och 35 g/l |
| Medium dry | mellan 35 och 50 g/l |
| Sweet | > 50 g/l |

Uttryck

Högsta restsockerhalt för mousserande viner

Brut nature

< 3 g/l

Extra brut

mellan 0 och 6 g/l

Brut

mellan 0 och 15 g/l

Extra dry

mellan 12 och 20 g/l

Dry

mellan 17 och 35 g/l

Medium dry

mellan 35 och 50 g/l

Sweet

> 50 g/l

BILAGA VII

Förteckning över druvsorter eller deras synonymer som innehåller eller består av en geografisk beteckning från gemenskapen och som får användas på vinetiketter för vin med ursprung i Australien enligt artikel 22.2

| 1. | Druvsorter eller deras synonymer:
  Alicante Bouchet
  Auxerrois
  Barbera
  Carignan
  Carignane
  Chardonnay
  Pinot Chardonnay
  Orange Muscat
  Rhine Riesling
  Trebbiano
  Verdelho |
| --- | --- |

1.

Druvsorter eller deras synonymer:

Alicante Bouchet

Auxerrois

Barbera

Carignan

Carignane

Chardonnay

Pinot Chardonnay

Orange Muscat

Rhine Riesling

Trebbiano

Verdelho

| 2. | Ändringar av förteckningen över druvsorter eller deras synonymer som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ändringar av förteckningen över druvsorter eller deras synonymer som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29 eller 30.

BILAGA VIII

Definition av vissa framställningsmetoder enligt artikel 20.3 i

| 1. | Om följande uttryck används för beskrivning och presentation av ett vin måste vinet ha jästs eller lagrats i ekfat:







  ”barrel aged”
  ”barrel fermented”
  ”barrel matured” | ”oak aged”
  ”oak fermented”
  ”oak matured” | ”wood aged”
  ”wood fermented”
  ”wood matured” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Om följande uttryck används för beskrivning och presentation av ett vin måste vinet ha jästs eller lagrats i ekfat:

”barrel aged”

”barrel fermented”

”barrel matured”

”oak aged”

”oak fermented”

”oak matured”

”wood aged”

”wood fermented”

”wood matured”

| 2. | Följande uttryck får användas för beskrivning och presentation av ett vin med ursprung i Australien, under förutsättning att de används på följande sätt:






  botrytis (eller liknande uttryck) | Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har utsatts för svampen Botrytis cinerea på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs. |
| --- | --- | --- |
| bottle fermented | Vinet måste vara ett mousserande vin som framställts genom jäsning på flaskor som rymmer högst 5 liter, varvid lagringen på bottensatsen varar minst 6 månader. |
| noble late harvested | Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har utsatts för svampen Botrytis cinerea på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs. |
| special late harvested | Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har torkats på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs. |

2.

Följande uttryck får användas för beskrivning och presentation av ett vin med ursprung i Australien, under förutsättning att de används på följande sätt:

botrytis (eller liknande uttryck)

Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har utsatts för svampen Botrytis cinerea på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs.

bottle fermented

Vinet måste vara ett mousserande vin som framställts genom jäsning på flaskor som rymmer högst 5 liter, varvid lagringen på bottensatsen varar minst 6 månader.

noble late harvested

Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har utsatts för svampen Botrytis cinerea på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs.

special late harvested

Vinet måste vara framställt av färska mogna druvor, av vilka en betydande del under naturliga förhållanden har torkats på ett sådant sätt att sockerhalten i druvorna höjs.

| 3. | Om andra uttryck avseende framställningen av ett vin används för beskrivning och presentation av vinet, måste vinet ha framställts i enlighet med den innebörd i dessa uttryck som är allmänt vedertagen hos vinproducenter i det vinproducerande landet. |
| --- | --- |

3.

Om andra uttryck avseende framställningen av ett vin används för beskrivning och presentation av vinet, måste vinet ha framställts i enlighet med den innebörd i dessa uttryck som är allmänt vedertagen hos vinproducenter i det vinproducerande landet.

BILAGA IX

Lagstiftning om beskrivning, presentation, förpackning eller sammansättning av viner enligt artikel 26

AUSTRALIEN

Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 och sekundärlagstiftning,

Trade Practices Act 1974,

Australia New Zealand Food Standards Code.

GEMENSKAPEN

Avdelning V och bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin.

Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter.

BILAGA X

Kontaktorgan enligt artikel 31

Ändringar av kontaktuppgifterna ska anmälas i god tid.

a)   AUSTRALIEN

| The Chief Executive |
| --- |
| Australian Wine and Brandy Corporation |
| National Wine Centre |
| Botanic Road |
| ADELAIDE SA 5000 |
| Australien |
| (PO Box 2733 |
| KENT TOWN SA 5071 |
| Australien) |
| Tfn (+ 61) (8) 82.28.2000 |
| Fax (+ 61) (8) 82.28.2022 |
| E-postadress: awbc@awbc.com.au |

The Chief Executive

Australian Wine and Brandy Corporation

National Wine Centre

Botanic Road

ADELAIDE SA 5000

Australien

(PO Box 2733

KENT TOWN SA 5071

Australien)

Tfn (+ 61) (8) 82.28.2000

Fax (+ 61) (8) 82.28.2022

E-postadress: awbc@awbc.com.au

b)   GEMENSKAPEN

Europeiska kommissionen

| Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- |
| (avtalet mellan EG och Australien om handel med vin) |
| B-1049 Bruxelles/B-1049 Brussel |
| Belgien |
| Tfn (+ 32) (2) 295–3240 |
| Fax (+ 32) (2) 295–7540 |
| E-postadress: agri-library@ec.europa.eu |

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

(avtalet mellan EG och Australien om handel med vin)

B-1049 Bruxelles/B-1049 Brussel

Belgien

Tfn (+ 32) (2) 295–3240

Fax (+ 32) (2) 295–7540

E-postadress: agri-library@ec.europa.eu

PROTOKOLL

DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA HAR ENATS OM FÖLJANDE:

| I. | 1. | Enligt artikel 5.1 b i avtalet ska gemenskapen tillåta import till och försäljning på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i Australien och som






  a) | har en mineralhalt som avspeglar de naturligt förekommande mineralhalterna i australisk jordbruksmark, och som är resultatet av framställningsmetoder som överensstämmer med god oenologisk praxis, |
| --- | --- | --- | --- |

I.

1.

Enligt artikel 5.1 b i avtalet ska gemenskapen tillåta import till och försäljning på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i Australien och som

a)

har en mineralhalt som avspeglar de naturligt förekommande mineralhalterna i australisk jordbruksmark, och som är resultatet av framställningsmetoder som överensstämmer med god oenologisk praxis,

| b) | har en total syrahalt uttryckt som vinsyra på mindre än 3,5 men över 3,0 g/l, förutsatt att vinet betecknas med en skyddad geografisk beteckning som är upptagen i bilaga II, |
| --- | --- |

b)

har en total syrahalt uttryckt som vinsyra på mindre än 3,5 men över 3,0 g/l, förutsatt att vinet betecknas med en skyddad geografisk beteckning som är upptagen i bilaga II,

| c) | vad avser viner som enligt australisk lag beskrivs och presenteras med uttrycken ”botrytis” eller motsvarande uttryck, ”noble late harvested” eller ”special late harvested”,






  — | har en verklig alkoholhalt i volym på lägst 8,5 volymprocent eller en total alkoholhalt i volym över 15 volymprocent utan berikning, |
| --- | --- | --- |

c)

vad avser viner som enligt australisk lag beskrivs och presenteras med uttrycken ”botrytis” eller motsvarande uttryck, ”noble late harvested” eller ”special late harvested”,

—

har en verklig alkoholhalt i volym på lägst 8,5 volymprocent eller en total alkoholhalt i volym över 15 volymprocent utan berikning,

| — | har en halt av flyktiga syror som inte överstiger 25 milliekvivalenter per liter (1,5 g/l), |
| --- | --- |

—

har en halt av flyktiga syror som inte överstiger 25 milliekvivalenter per liter (1,5 g/l),

| — | har en svaveldioxidhalt som inte överstiger 300 mg/l, |
| --- | --- |

—

har en svaveldioxidhalt som inte överstiger 300 mg/l,

förutsatt att vinet i fråga betecknas med en skyddad geografisk beteckning för Australien som är upptagen i bilaga II,

| d) | utan att det påverkar led c första strecksatsen, har en total alkoholhalt uttryckt i volym som inte överstiger 20 volymprocent, utan berikning, och utan att det påverkar de toleranser som fastställts för den använda referensanalysmetoden, har en verklig alkoholhalt uttryckt i volym som avviker med högst 0,8 volymprocent från den alkoholhalt som fastställdes i analysen, |
| --- | --- |

d)

utan att det påverkar led c första strecksatsen, har en total alkoholhalt uttryckt i volym som inte överstiger 20 volymprocent, utan berikning, och utan att det påverkar de toleranser som fastställts för den använda referensanalysmetoden, har en verklig alkoholhalt uttryckt i volym som avviker med högst 0,8 volymprocent från den alkoholhalt som fastställdes i analysen,

| e) | har en total alkoholhalt uttryckt som en procentandel av volymen med en noggrannhet på en tiondels enhet, |
| --- | --- |

e)

har en total alkoholhalt uttryckt som en procentandel av volymen med en noggrannhet på en tiondels enhet,

| f) | har sammansatts enligt nya eller ändrade krav som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29.3 a eller i förekommande fall artikel 30.3 a. |
| --- | --- |

f)

har sammansatts enligt nya eller ändrade krav som de avtalsslutande parterna eller den gemensamma kommittén har enats om i enlighet med förfarandet i artikel 29.3 a eller i förekommande fall artikel 30.3 a.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 ska vinet åtföljas av ett intyg utfärdat av Australien Wine and Brandy Corporation eller ett annat av Australien utsett behörigt organ som visar att vinet har framställts i enlighet med australiska lagar eller andra författningar. |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpning av punkt 1 ska vinet åtföljas av ett intyg utfärdat av Australien Wine and Brandy Corporation eller ett annat av Australien utsett behörigt organ som visar att vinet har framställts i enlighet med australiska lagar eller andra författningar.

| II. | I enlighet med artikel 33 b i avtalet ska avtalet inte tillämpas på följande:






  1. | Vin i märkta behållare som rymmer högst 5 liter och är försedda med en engångsförslutning, om den sammanlagda transporterade mängden, även om den är fördelad på flera försändelser, inte överstiger 100 liter. |
| --- | --- | --- |

II.

I enlighet med artikel 33 b i avtalet ska avtalet inte tillämpas på följande:

1.

Vin i märkta behållare som rymmer högst 5 liter och är försedda med en engångsförslutning, om den sammanlagda transporterade mängden, även om den är fördelad på flera försändelser, inte överstiger 100 liter.

| 2. | a) | Vinmängder på högst 30 liter per resande i resandes bagage. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Vinmängder på högst 30 liter per resande i resandes bagage.

| b) | Vinmängder på högst 30 liter i försändelser från en privatperson till en annan. |
| --- | --- |

b)

Vinmängder på högst 30 liter i försändelser från en privatperson till en annan.

| c) | Vin som ingår i en privatpersons flyttgods. |
| --- | --- |

c)

Vin som ingår i en privatpersons flyttgods.

| d) | Vin för varumässor som omfattas av de särskilda tullreglerna för dessa, förutsatt att produkterna i fråga är tappade på märkta behållare på högst två liter och försedda med en engångsförslutning. |
| --- | --- |

d)

Vin för varumässor som omfattas av de särskilda tullreglerna för dessa, förutsatt att produkterna i fråga är tappade på märkta behållare på högst två liter och försedda med en engångsförslutning.

| e) | Vin som importeras för vetenskapliga eller tekniska försök i mängder som inte överstiger 1 hektoliter. |
| --- | --- |

e)

Vin som importeras för vetenskapliga eller tekniska försök i mängder som inte överstiger 1 hektoliter.

| f) | Vin som är avsett för diplomatiska representationer, konsulat och liknande myndigheter och som importeras inom gränserna för deras tullfria tilldelning. |
| --- | --- |

f)

Vin som är avsett för diplomatiska representationer, konsulat och liknande myndigheter och som importeras inom gränserna för deras tullfria tilldelning.

| g) | Vin som ingår i provianten på internationella transportmedel. |
| --- | --- |

g)

Vin som ingår i provianten på internationella transportmedel.

Det undantag som avses i punkt 1 får inte kombineras med ett eller flera undantag enligt denna punkt.

Gemensam förklaring om framtida diskussioner om oenologiska metoder

Eftersom oenologiska metoder, behandlingar och krav på sammansättning varierar mycket internationellt, kommer de avtalsslutande parterna att undersöka om de i framtiden kan komma överens om att använda nya oenologiska metoder, behandlingar och sammansättningskrav som är mindre restriktiva och mer flexibla än de som anges i avdelning I i avtalet.

De avtalsslutande parterna kommer att fortsätta diskutera denna fråga vid den gemensamma kommitténs första möte efter dagen för denna gemensamma förklaring.

Gemensam förklaring om märkning med allergiframkallande ingredienser

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 i avtalet erkänner de avtalsslutande parterna att






  a) | gemenskapen får kräva att det i beskrivningen och presentationen av ett vin ska ingå obligatoriska uppgifter om allergiframkallande ingredienser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 i dess ändrade lydelse, och |
| --- | --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 i avtalet erkänner de avtalsslutande parterna att

a)

gemenskapen får kräva att det i beskrivningen och presentationen av ett vin ska ingå obligatoriska uppgifter om allergiframkallande ingredienser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 i dess ändrade lydelse, och

| b) | Australien får kräva att det i beskrivningen och presentationen av ett vin ska ingå obligatoriska uppgifter om vissa ingredienser eller substanser i enlighet med Food Standard 1.2.3, Volume 2, Australia New Zealand Food Standards Code (i dess ändrade lydelse). |
| --- | --- |

b)

Australien får kräva att det i beskrivningen och presentationen av ett vin ska ingå obligatoriska uppgifter om vissa ingredienser eller substanser i enlighet med Food Standard 1.2.3, Volume 2, Australia New Zealand Food Standards Code (i dess ändrade lydelse).

| 2. | Utan att det inskränker tillämpningen av artikel 4 i avtalet kommer






  a) | gemenskapen att tillåta import av vin med ursprung i Australiens territorium som beskrivs och presenteras i enlighet med punkt 1 a, och |
| --- | --- | --- |

2.

Utan att det inskränker tillämpningen av artikel 4 i avtalet kommer

a)

gemenskapen att tillåta import av vin med ursprung i Australiens territorium som beskrivs och presenteras i enlighet med punkt 1 a, och

| b) | Australien att tillåta import av vin med ursprung i gemenskapens territorium som beskrivs och presenteras i enlighet med punkt 1 b. |
| --- | --- |

b)

Australien att tillåta import av vin med ursprung i gemenskapens territorium som beskrivs och presenteras i enlighet med punkt 1 b.

| 3. | De avtalsslutande parterna kommer att samarbeta om att harmonisera sina respektive lagstiftade krav när det gäller uppgifter om ingredienser i vin. |
| --- | --- |

3.

De avtalsslutande parterna kommer att samarbeta om att harmonisera sina respektive lagstiftade krav när det gäller uppgifter om ingredienser i vin.

Gemensam förklaring om en dialog om frågor som rör internationell handel med vin

Som världens största exportörer av vin har Australien och Europeiska unionen ett gemensamt intresse av att öka tillgången till och expandera de internationella vinmarknaderna, och de är fast beslutna att undersöka möjligheterna att arbeta tillsammans för att identifiera områden som kan lämpa sig för gemensamma insatser.

De avtalsslutande parterna kommer att utveckla dialogen med varandra i frågor som skulle kunna främja och expandera den globala handeln med vin. Denna dialog skulle kunna omfatta diskussioner om den nuvarande Doha-rundan i WTO:s handelsförhandlingar och förhandlingar i andra internationella fora som påverkar den globala handeln med vin.

Gemensam förklaring om användningen av framställningsmetoder

De avtalsslutande parterna kommer att ytterligare överväga användningen av vissa uttryck för framställningsmetoder som anges i bilaga VIII mot bakgrund av eventuella rekommendationer från Internationella vinorganisationen (OIV).

Gemensam förklaring om märkning

De avtalsslutande parterna välkomnar att en rad frågor om märkningen av vin har lösts genom detta avtal.

De avtalsslutande parterna understryker den vikt de fäster vid de ramar som ges i detta avtal för att kunna lösa frågor som skulle kunna uppstå i framtiden i samband med handel med vin.

Gemensam förklaring om artikel 13.3 c i avtalet

De avtalsslutande parterna bekräftar att de är eniga om att det skydd som avses i artikel 13.3 c i avtalet även omfattar uttryck som”méthode champenoise”.

Gemensam förklaring om certifiering

De avtalsslutande parterna bekräftar att de är eniga om att de förenklade certifieringsbestämmelser som avses i artikel 27.1 i avtalet inte omfattar otappat vin som exporteras till gemenskapen.

Gemensam förklaring om retsina

De avtalsslutande parterna konstaterar följande:

| — | Enligt bilaga I.13 till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 är retsinavin ett vin som endast produceras på Greklands territorium av druvmust behandlad med kåda från aleppotall. Användning av kåda från aleppotall är endast tillåten för att få ett retsinavin på de villkor som fastställs i gällande grekisk lag. |
| --- | --- |

—

Enligt bilaga I.13 till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 är retsinavin ett vin som endast produceras på Greklands territorium av druvmust behandlad med kåda från aleppotall. Användning av kåda från aleppotall är endast tillåten för att få ett retsinavin på de villkor som fastställs i gällande grekisk lag.

| — | Enligt bilaga IV.1 n till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 är användning av kåda från aleppotall en oenologisk metod som är tillåten i gemenskapen på de villkor som fastställs i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000. |
| --- | --- |

—

Enligt bilaga IV.1 n till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 är användning av kåda från aleppotall en oenologisk metod som är tillåten i gemenskapen på de villkor som fastställs i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000.

| — | Vin som är märkt med ”Retsina” och som framställts i Grekland i enlighet med ovan nämnda bestämmelser får fortsätta att exporteras till Australien. |
| --- | --- |

—

Vin som är märkt med ”Retsina” och som framställts i Grekland i enlighet med ovan nämnda bestämmelser får fortsätta att exporteras till Australien.

KONSOLIDERAD FÖRKLARING FRÅN EUROPEISKA GEMENSKAPEN

Australiens användning av obligatoriska uppgifter

Europeiska gemenskapen erinrar om att artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, i dess ändrade lydelse, bland annat innehåller krav på att obligatoriska uppgifter ska anges inom samma synfält på behållaren. För vin med ursprung i Australien erkänner Europeiska gemenskapen att presentationen av de obligatoriska uppgifterna inom samma synfält uppfyller detta krav om uppgifterna kan läsas samtidigt utan att flaskan behöver vridas och om de är tydligt urskiljbara från kringstående text och grafik. Europeiska gemenskapen bekräftar att de obligatoriska uppgifterna får åtskiljas av text eller grafik och får presenteras på en eller flera etiketter inom samma synfält.

Europeiska gemenskapen erkänner också att Australien får, men inte är tvungen att, ange obligatoriska uppgifter om importör och produktionsparti inom samma synfält.

Australiens användning av vissa uppgifter

Europeiska gemenskapen erinrar om att det enligt gemenskapens bestämmelser i artikel 34.1 och 34.2 i kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, i dess ändrade lydelse, krävs eller tillåts att adressuppgifter för vissa personer som deltar i saluföringen av vinet anges på vinetiketten. Europeiska gemenskapen erkänner dessutom att vanliga engelska ord som ”doctor”, ”mountain” och ”sun” osv. kan användas för att beskriva och presentera australiska viner.

Australiens användning av frivilliga uttryck

Europeiska gemenskapen erinrar om att gemenskapens vinlagstiftning, särskilt bilagorna VII och VIII till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 och kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, i deras ändrade lydelser, fastställer regler för användningen av obligatoriska respektive frivilliga uppgifter på gemenskapsmarknaden. Enligt gemenskapslagstiftningen är det tillåtet att använda andra uttryck än dem som uttryckligen omfattas av gemenskapslagstiftningen, under förutsättning att de är exakta, att de inte kan förväxlas med andra uttryck som omfattas av gemenskapslagstiftningen och att aktörerna, om tvivel uppstår, kan bevisa att de är korrekta.

I överensstämmelse med denna lagstiftning bekräftar Europeiska gemenskapen att Australien får använda andra uttryck än dem som omfattas av avtalet för att beskriva och presentera sina viner så länge uttrycken är förenliga med de regler som gäller för vinproducenter i Australien.

KONSOLIDERADE SKRIFTVÄXLINGAR

Bryssel, 1 december 2008

Härmed har jag äran att hänvisa till de nyligen genomförda förhandlingarna mellan våra respektive delegationer om ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (”avtalet”).

Om sambandet mellan avtalet och artikel 24.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs)

De avtalsslutande parterna är eniga om att förhandlingarna om och tillämpningen av avtalet när det gäller vin står i överensstämmelse med vardera avtalsslutande parts skyldigheter gentemot den andra parten i enlighet med artikel 24.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet).

Om vissa skyddade namn

De avtalsslutande parterna erkänner att bestämmelserna i avtalet om traditionella uttryck, vinkategorier, varubeteckningar och uttryck för kvalitetsvin inte i sig utgör eller skapar immateriella rättigheter.

Om skydd av geografiska beteckningar

De avtalsslutande parterna bekräftar att de är eniga om att avtalet inte påverkar parternas rättigheter och skyldigheter enligt artikel 24.3 i TRIPs-avtalet.

Australien bekräftar att när en geografisk beteckning i gemenskapen, som är skyddad i Australien enligt detta avtal, förs in i registret över skyddade beteckningar, kommer Australien även fortsättningsvis att se till att ett varumärke som innehåller eller består av denna geografiska beteckning för ett vin som förtecknas i bilaga II, inte används eller förs in i varumärkesregistret för vin, annat än om det berörda vinet uppfyller kraven för användning av gemenskapens geografiska beteckning.

Australien bekräftar att om inte annat följer av artikel 19 i avtalet får en geografisk beteckning som förtecknas i artikel 15 i avtalet användas i Australien för att beskriva och presentera ett vin med ursprung i gemenskapen under den övergångsperiod som fastställs i den artikeln om vinet uppfyller de krav som gäller för användningen av den geografiska beteckningen.

Om sambandet mellan vissa geografiska beteckningar och registrerade varumärken

| 1. | När det gäller geografiska beteckningar som skyddats på respektive territorium efter den 26 januari 1994 och i den mån konsumenterna inte vilseleds om vinets ursprung, är de avtalsslutande parterna eniga om följande: |
| --- | --- |

1.

När det gäller geografiska beteckningar som skyddats på respektive territorium efter den 26 januari 1994 och i den mån konsumenterna inte vilseleds om vinets ursprung, är de avtalsslutande parterna eniga om följande:

| 1.1 | De i Australien registrerade varumärkena ”Ilya”, ”Lienert of Mecklenburg”, ”Lindauer”, ”Salena Estate”, ”The Bissy”, ”Karloff” och ”Montana” får fortsätta att användas i Australien. |
| --- | --- |

1.1

De i Australien registrerade varumärkena ”Ilya”, ”Lienert of Mecklenburg”, ”Lindauer”, ”Salena Estate”, ”The Bissy”, ”Karloff” och ”Montana” får fortsätta att användas i Australien.

| 1.2 | Trots artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och andra stycket i den skriftväxling om skydd av geografiska beteckningar som bifogas avtalet, får de i gemenskapen och/eller i en eller flera av dess medlemsstater registrerade varumärkena ”Stonehaven Limestone Coast”, ”John Peel”, ”William Peel”, ”Old Peel”, ”South Coast” och ”Domaine de Fleurieu” fortsätta att användas i gemenskapen eller på den berörda medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

1.2

Trots artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och andra stycket i den skriftväxling om skydd av geografiska beteckningar som bifogas avtalet, får de i gemenskapen och/eller i en eller flera av dess medlemsstater registrerade varumärkena ”Stonehaven Limestone Coast”, ”John Peel”, ”William Peel”, ”Old Peel”, ”South Coast” och ”Domaine de Fleurieu” fortsätta att användas i gemenskapen eller på den berörda medlemsstatens territorium.

| 1.3 | Inget i avtalet hindrar varumärkesinnehavare att använda dessa varumärken i andra länder där lagar och andra författningar tillåter detta. |
| --- | --- |

1.3

Inget i avtalet hindrar varumärkesinnehavare att använda dessa varumärken i andra länder där lagar och andra författningar tillåter detta.

| 2. | De avtalsslutande parterna konstaterar att varumärken som inte innehåller eller består av en geografisk beteckning som är upptagen i respektive bilagor till avtalet inte omfattas av bestämmelserna i artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och därför kan fortsätta att användas. |
| --- | --- |

2.

De avtalsslutande parterna konstaterar att varumärken som inte innehåller eller består av en geografisk beteckning som är upptagen i respektive bilagor till avtalet inte omfattas av bestämmelserna i artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och därför kan fortsätta att användas.

| 2.1 | De avtalsslutande parterna är eniga om att vid behov diskutera denna fråga i den gemensamma kommitté för EG/Australien som inrättas genom artikel 30 i avtalet. |
| --- | --- |

2.1

De avtalsslutande parterna är eniga om att vid behov diskutera denna fråga i den gemensamma kommitté för EG/Australien som inrättas genom artikel 30 i avtalet.

| 3. | De avtalsslutande parterna konstaterar även att gemenskapens geografiska beteckning ”Vittorio” håller på att kontrolleras av Australien i förhållande till varumärkena ”Vittoria” och ”Santa Vittoria”. När denna kontroll har avslutats, och under förutsättning att eventuella problem som kan uppstå i detta sammanhang har lösts, ska de avtalsslutande parterna via den gemensamma kommitten för EG/Australien eftersträva att så snart som möjligt uppdatera förteckningen över geografiska beteckningar i bilaga II. |
| --- | --- |

3.

De avtalsslutande parterna konstaterar även att gemenskapens geografiska beteckning ”Vittorio” håller på att kontrolleras av Australien i förhållande till varumärkena ”Vittoria” och ”Santa Vittoria”. När denna kontroll har avslutats, och under förutsättning att eventuella problem som kan uppstå i detta sammanhang har lösts, ska de avtalsslutande parterna via den gemensamma kommitten för EG/Australien eftersträva att så snart som möjligt uppdatera förteckningen över geografiska beteckningar i bilaga II.

Varaktighet

De avtalsslutande parterna är eniga om att denna skriftväxling ska förbli i kraft så länge som avtalet är i kraft.

Härmed har jag äran att föreslå att denna skrivelse tillsammans med Er svarsskrivelse med en bekräftelse på att Australiens regering delar denna uppfattning ska utgöra ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australiens regering.

Högaktningsfullt

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Bryssel, 1 december 2008

Jag bekräftar härmed mottagandet av Er skrivelse av dagens datum med följande lydelse:

”Om sambandet mellan avtalet och artikel 24.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs)

De avtalsslutande parterna är eniga om att förhandlingarna om och tillämpningen av avtalet när det gäller vin står i överensstämmelse med vardera avtalsslutande parts skyldigheter gentemot den andra parten i enlighet med artikel 24.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet).

Om vissa skyddade namn

De avtalsslutande parterna erkänner att bestämmelserna i avtalet om traditionella uttryck, vinkategorier, varubeteckningar och uttryck för kvalitetsvin inte i sig utgör eller skapar immateriella rättigheter.

Om skydd av geografiska beteckningar

De avtalsslutande parterna bekräftar att de är eniga om att avtalet inte påverkar parternas rättigheter och skyldigheter enligt artikel 24.3 i TRIPs-avtalet.

Australien bekräftar att när en geografisk beteckning i gemenskapen, som är skyddad i Australien enligt detta avtal, förs in i registret över skyddade beteckningar, kommer Australien även fortsättningsvis att se till att ett varumärke som innehåller eller består av denna geografiska beteckning för ett vin som förtecknas i bilaga II, inte används eller förs in i varumärkesregistret för vin, annat än om det berörda vinet uppfyller kraven för användning av gemenskapens geografiska beteckning.

Australien bekräftar att om inte annat följer av artikel 19 i avtalet får en geografisk beteckning som förtecknas i artikel 15 i avtalet användas i Australien för att beskriva och presentera ett vin med ursprung i gemenskapen under den övergångsperiod som fastställs i den artikeln om vinet uppfyller de krav som gäller för användningen av den geografiska beteckningen.

Om sambandet mellan vissa geografiska beteckningar och registrerade varumärken

| 1. | När det gäller geografiska beteckningar som skyddats på respektive territorium efter den 26 januari 1994 och i den mån konsumenterna inte vilseleds om vinets ursprung, är de avtalsslutande parterna eniga om följande: |
| --- | --- |

1.

När det gäller geografiska beteckningar som skyddats på respektive territorium efter den 26 januari 1994 och i den mån konsumenterna inte vilseleds om vinets ursprung, är de avtalsslutande parterna eniga om följande:

| 1.1 | De i Australien registrerade varumärkena ’Ilya’, ’Lienert of Mecklenburg’, ’Lindauer’, ’Salena Estate’, ’The Bissy’, ’Karloff’ och ’Montana’ får fortsätta att användas i Australien. |
| --- | --- |

1.1

De i Australien registrerade varumärkena ’Ilya’, ’Lienert of Mecklenburg’, ’Lindauer’, ’Salena Estate’, ’The Bissy’, ’Karloff’ och ’Montana’ får fortsätta att användas i Australien.

| 1.2 | Trots artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och andra stycket i den skriftväxling om skydd av geografiska beteckningar som bifogas avtalet, får de i gemenskapen och/eller i en eller flera av dess medlemsstater registrerade varumärkena ’Stonehaven Limestone Coast’, ’John Peel’, ’William Peel’, ’Old Peel’, ’South Coast’ och ’Domaine de Fleurieu’ fortsätta att användas i gemenskapen eller på den berörda medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

1.2

Trots artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och andra stycket i den skriftväxling om skydd av geografiska beteckningar som bifogas avtalet, får de i gemenskapen och/eller i en eller flera av dess medlemsstater registrerade varumärkena ’Stonehaven Limestone Coast’, ’John Peel’, ’William Peel’, ’Old Peel’, ’South Coast’ och ’Domaine de Fleurieu’ fortsätta att användas i gemenskapen eller på den berörda medlemsstatens territorium.

| 1.3 | Inget i avtalet hindrar varumärkesinnehavare att använda dessa varumärken i andra länder där lagar och andra författningar tillåter detta. |
| --- | --- |

1.3

Inget i avtalet hindrar varumärkesinnehavare att använda dessa varumärken i andra länder där lagar och andra författningar tillåter detta.

| 2. | De avtalsslutande parterna konstaterar att varumärken som inte innehåller eller består av en geografisk beteckning som är upptagen i respektive bilagor till avtalet inte omfattas av bestämmelserna i artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och därför kan fortsätta att användas. |
| --- | --- |

2.

De avtalsslutande parterna konstaterar att varumärken som inte innehåller eller består av en geografisk beteckning som är upptagen i respektive bilagor till avtalet inte omfattas av bestämmelserna i artikel 13.2 och 13.5 i avtalet och därför kan fortsätta att användas.

| 2.1 | De avtalsslutande parterna är eniga om att vid behov diskutera denna fråga i den gemensamma kommitté för EG/Australien som inrättas genom artikel 30 i avtalet. |
| --- | --- |

2.1

De avtalsslutande parterna är eniga om att vid behov diskutera denna fråga i den gemensamma kommitté för EG/Australien som inrättas genom artikel 30 i avtalet.

| 3. | De avtalsslutande parterna konstaterar även att gemenskapens geografiska beteckning ’Vittorio’ håller på att kontrolleras av Australien i förhållande till varumärkena ’Vittoria’ och ’Santa Vittoria’. När denna kontroll har avslutats, och under förutsättning att eventuella problem som kan uppstå i detta sammanhang har lösts, ska de avtalsslutande parterna via den gemensamma kommitten för EG/Australien eftersträva att så snart som möjligt uppdatera förteckningen över geografiska beteckningar i bilaga II. |
| --- | --- |

3.

De avtalsslutande parterna konstaterar även att gemenskapens geografiska beteckning ’Vittorio’ håller på att kontrolleras av Australien i förhållande till varumärkena ’Vittoria’ och ’Santa Vittoria’. När denna kontroll har avslutats, och under förutsättning att eventuella problem som kan uppstå i detta sammanhang har lösts, ska de avtalsslutande parterna via den gemensamma kommitten för EG/Australien eftersträva att så snart som möjligt uppdatera förteckningen över geografiska beteckningar i bilaga II.

Varaktighet

De avtalsslutande parterna är eniga om att denna skriftväxling ska förbli i kraft så länge som avtalet är i kraft.”

Härmed har jag äran att bekräfta att Australiens regering delar denna uppfattning och att Er skrivelse tillsammans med denna svarsskrivelse ska utgöra ett avtal mellan Australiens regering och Europeiska gemenskapen.

Högaktningsfullt

På Australiens vägnar

Image

---

30.1.2009

| 30.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 28/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 28/s3

---

NOT TILL LÄSARENEU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---