# Jurnalul Oficial L 34/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 34 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 524 februarie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 34

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 524 februarie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 99/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 100/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009 | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 101/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1800/2004 privind condițiile de autorizare a aditivului furajer Cycostat 66G (
  1
  ) | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 102/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor (
  1
  ) | 8 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 103/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a anexelor VII și IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 104/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore aduse caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gorgonzola (DOP)] | 16 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 99/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

Regulamentul (CE) nr. 100/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009

3

*

Regulamentul (CE) nr. 101/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1800/2004 privind condițiile de autorizare a aditivului furajer Cycostat 66G (
  1
  )

1

5

*

Regulamentul (CE) nr. 102/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor (
  1
  )

1

8

*

Regulamentul (CE) nr. 103/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de modificare a anexelor VII și IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (
  1
  )

1

11

*

Regulamentul (CE) nr. 104/2009 al Comisiei din 3 februarie 2009 de aprobare a unor modificări care nu sunt minore aduse caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gorgonzola (DOP)]

16

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu |
| | | 2009/89/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 4 decembrie 2008 privind semnarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind managementul integrat al zonelor costiere din Marea Mediterană la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane | 17 |
| Protocol privind managementul integrat al zonelor costiere ale Mării Mediterane | 19 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

2009/89/CE

*

Decizia Consiliului din 4 decembrie 2008 privind semnarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind managementul integrat al zonelor costiere din Marea Mediterană la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane

17

Protocol privind managementul integrat al zonelor costiere ale Mării Mediterane

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 99/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 4 februarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,7 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 172,9 |
| MA | 126,0 |
| TR | 188,5 |
| ZZ | 162,5 |
| 0709 90 70 | MA | 115,7 |
| TR | 177,8 |
| ZZ | 146,8 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 58,1 |
| IL | 53,3 |
| MA | 66,7 |
| TN | 41,0 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 20 10 | IL | 180,3 |
| MA | 90,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,2 |
| IL | 72,1 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,5 |
| PK | 73,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | MA | 51,7 |
| TR | 50,6 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 67,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 87,1 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 37,3 |
| TR | 40,0 |
| US | 104,1 |
| ZA | 135,1 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

JO

73,2

MA

43,0

TN

134,4

TR

103,7

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

172,9

MA

126,0

TR

188,5

ZZ

162,5

0709 90 70

MA

115,7

TR

177,8

ZZ

146,8

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

58,1

IL

53,3

MA

66,7

TN

41,0

TR

58,3

ZZ

55,5

0805 20 10

IL

180,3

MA

90,0

TR

63,0

ZZ

111,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,2

IL

72,1

JM

75,5

MA

136,5

PK

73,9

TR

72,9

ZZ

83,5

0805 50 10

MA

51,7

TR

50,6

ZZ

51,2

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

67,8

MK

31,6

US

87,1

ZZ

68,1

0808 20 50

AR

82,3

CL

73,7

CN

37,3

TR

40,0

US

104,1

ZA

135,1

ZZ

78,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 100/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2008/2009 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 83/2009 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2008/2009 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 83/2009 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 4 februarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 258, 26.9.2008, p. 56.

3

(4)  JO L 24, 28.1.2009, p. 3.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 4 februarie 2009

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 29,84 | 10,31 |
| 1701 99 10 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1701 99 90 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

29,84

10,31

1701 99 10 (2)

29,84

5,79

1701 99 90 (2)

29,84

5,79

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 101/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1800/2004 privind condițiile de autorizare a aditivului furajer Cycostat 66G

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii pentru hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Aditivul clorhidrat de robenidină 66 g/kg (Cycostat 66G), denumit în continuare Cycostat 66G, asociat cu titularul autorizației, Alpharma (Belgia) BVBA, aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase, a fost autorizat sub rezerva anumitor condiții în conformitate cu Directiva 70/524/CEE a Consiliului (2). Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 al Comisiei (3) a autorizat folosirea pe o perioadă de zece ani a aditivului menționat anterior, în cazul puilor pentru îngrășare, al curcanilor și al iepurilor pentru îngrășare. Aditivul respectiv a fost notificat ca un produs existent în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Dat fiind că au fost comunicate toate informațiile solicitate în temeiul dispoziției menționate anterior, aditivul a fost inclus în Registrul comunitar al aditivilor pentru hrana animalelor. |
| --- | --- |

(1)

Aditivul clorhidrat de robenidină 66 g/kg (Cycostat 66G), denumit în continuare Cycostat 66G, asociat cu titularul autorizației, Alpharma (Belgia) BVBA, aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase, a fost autorizat sub rezerva anumitor condiții în conformitate cu Directiva 70/524/CEE a Consiliului (2). Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 al Comisiei (3) a autorizat folosirea pe o perioadă de zece ani a aditivului menționat anterior, în cazul puilor pentru îngrășare, al curcanilor și al iepurilor pentru îngrășare. Aditivul respectiv a fost notificat ca un produs existent în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. Dat fiind că au fost comunicate toate informațiile solicitate în temeiul dispoziției menționate anterior, aditivul a fost inclus în Registrul comunitar al aditivilor pentru hrana animalelor.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede posibilitatea de modificare a autorizației unui aditiv ca urmare a unei cereri din partea titularului autorizației și a unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). Alpharma (Belgia) BVBA, titularul autorizației pentru Cycostat 66G, a depus o cerere în care propune modificarea condițiilor autorizației în cazul puilor pentru îngrășare și al curcanilor, prin introducerea unei limite maxime de reziduuri (LMR) și prin modificarea perioadei de retragere, în conformitate cu evaluările autorității. În același timp, titularul autorizației a furnizat informații pentru justificarea cererii. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede posibilitatea de modificare a autorizației unui aditiv ca urmare a unei cereri din partea titularului autorizației și a unui aviz al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). Alpharma (Belgia) BVBA, titularul autorizației pentru Cycostat 66G, a depus o cerere în care propune modificarea condițiilor autorizației în cazul puilor pentru îngrășare și al curcanilor, prin introducerea unei limite maxime de reziduuri (LMR) și prin modificarea perioadei de retragere, în conformitate cu evaluările autorității. În același timp, titularul autorizației a furnizat informații pentru justificarea cererii.

| (3) | În avizul adoptat la 16 septembrie 2008 (4), autoritatea a concluzionat că nu există necesitatea de a stabili, din considerente de siguranță, o perioadă de retragere în cazul puilor pentru îngrășare și, prin urmare, de a stabili LMR-uri. Autoritatea a ajuns la aceleași concluzii în cazul curcanilor. Cu toate acestea, în cazul în care LMR-urile erau considerate necesare, autoritatea a indicat valori orientative. Pe lângă aceasta, autoritatea a propus menținerea perioadei de retragere de cinci zile, pentru a evita mirosurile neplăcute din țesuturile comestibile ale puilor tratați cu Cycostat 66G. |
| --- | --- |

(3)

În avizul adoptat la 16 septembrie 2008 (4), autoritatea a concluzionat că nu există necesitatea de a stabili, din considerente de siguranță, o perioadă de retragere în cazul puilor pentru îngrășare și, prin urmare, de a stabili LMR-uri. Autoritatea a ajuns la aceleași concluzii în cazul curcanilor. Cu toate acestea, în cazul în care LMR-urile erau considerate necesare, autoritatea a indicat valori orientative. Pe lângă aceasta, autoritatea a propus menținerea perioadei de retragere de cinci zile, pentru a evita mirosurile neplăcute din țesuturile comestibile ale puilor tratați cu Cycostat 66G.

| (4) | În scopul asigurării unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor și al îmbunătățirii controalelor privind utilizarea corectă a Cycostat 66G, este necesar să se stabilească LMR-urile propuse de către autoritate. Pentru ca proprietățile organoleptice ale cărnii să rămână satisfăcătoare, ar trebui să se mențină perioada de retragere de cinci zile. |
| --- | --- |

(4)

În scopul asigurării unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor și al îmbunătățirii controalelor privind utilizarea corectă a Cycostat 66G, este necesar să se stabilească LMR-urile propuse de către autoritate. Pentru ca proprietățile organoleptice ale cărnii să rămână satisfăcătoare, ar trebui să se mențină perioada de retragere de cinci zile.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 270, 14.12.1970, p. 1.

2

(3)  JO L 317, 16.10.2004, p. 37.

3

(4)  Avizul științific al Grupului științific pentru aditivii și produsele sau substanțele utilizate în hrana animalelor (FEEDAP), la cererea Comisiei Europene, privind propunerea de limite maxime de reziduuri și perioada de retragere a Cycostat 66G în cazul puilor pentru îngrășare și al curcanilor pentru îngrășare. Jurnalul EFSA (2008) 798, 1-15.

4

Jurnalul EFSA

---

ANEXĂ

| Număr de înregistrare al aditivului | Nume și număr de înregistrare ale responsabilului cu punerea în circulație a aditivului | Aditiv
  (denumire comercială) | Compoziție, formulă chimică, descriere | Specii sau categorii de animale | Vârstă maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare | Limitele maxime de reziduuri (LMR) în produsele alimentare de origine animală relevante |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg de substanță activă/kg de furaj complet |
| Coccidiostatice și alte substanțe medicamentoase |
| E 758 | Alpharma (Belgia) BVBA | Clorhidrat de robenidină 66 g/kg
  (Cycostat 66G) | | Compoziția aditivului:
  Clorhidrat de robenidină: 66 g/kg
  Lignosulfonat: 40 g/kg
  Sulfat dihidrat de calciu: 894 g/kg |

Număr de înregistrare al aditivului

Nume și număr de înregistrare ale responsabilului cu punerea în circulație a aditivului

Aditiv

(denumire comercială)

Compoziție, formulă chimică, descriere

Specii sau categorii de animale

Vârstă maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Limitele maxime de reziduuri (LMR) în produsele alimentare de origine animală relevante

mg de substanță activă/kg de furaj complet

Coccidiostatice și alte substanțe medicamentoase

E 758

Alpharma (Belgia) BVBA

Clorhidrat de robenidină 66 g/kg

(Cycostat 66G)

Compoziția aditivului:

Clorhidrat de robenidină: 66 g/kg

Lignosulfonat: 40 g/kg

Sulfat dihidrat de calciu: 894 g/kg

| | Substanță activă:
  Clorhidrat de robenidină, C15H13Cl2N5 . HCl,
  1,3-bis[(p-clorbenziliden)amino]-guanidină-clorhidrică,
  Număr CAS: 25875-50-7, |
| --- | --- |

Substanță activă:

Clorhidrat de robenidină, C15H13Cl2N5 . HCl,

1,3-bis[(p-clorbenziliden)amino]-guanidină-clorhidrică,

Număr CAS: 25875-50-7,

| | Impurități asociate:
  N,N′,N′′-tris[(p-Cl-benziliden)amino]guanidină: ≤ 0,5 %
  bis-[4-Cl-benziliden]hidrazin: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Impurități asociate:

N,N′,N′′-tris[(p-Cl-benziliden)amino]guanidină: ≤ 0,5 %

bis-[4-Cl-benziliden]hidrazin: ≤ 0,5 %

Pui pentru îngrășare

—

30

36

Utilizare interzisă cu cel puțin 5 zile înainte de sacrificare.

29.10.2014

800 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt.

350 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt.

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt.

1 300 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime proaspătă.

Curcani

—

30

36

Utilizare interzisă cu cel puțin 5 zile înainte de sacrificare.

29.10.2014

400 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime.

400 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt.

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt.

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt.

Iepuri pentru îngrășare

—

50

66

Utilizare interzisă cu cel puțin 5 zile înainte de sacrificare.

29.10.2014

—

---

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 102/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

privind autorizarea permanentă a unui aditiv din hrana animalelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 70/524/CEE a Consiliului din 23 noiembrie 1970 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 3 și articolul 9d alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (2), în special articolul 25,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede că aditivii destinați hranei animalelor fac obiectul autorizării. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede că aditivii destinați hranei animalelor fac obiectul autorizării.

| (2) | Articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede măsuri tranzitorii aplicabile cererilor de autorizare de aditivi pentru hrana animalelor, prezentate în conformitate cu Directiva 70/524/CEE înaintea datei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede măsuri tranzitorii aplicabile cererilor de autorizare de aditivi pentru hrana animalelor, prezentate în conformitate cu Directiva 70/524/CEE înaintea datei de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea de autorizare a aditivului menționat în anexa la prezentul regulament a fost prezentată înainte de data de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Cererea de autorizare a aditivului menționat în anexa la prezentul regulament a fost prezentată înainte de data de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Observațiile inițiale privind cererea respectivă au fost transmise Comisiei, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Directiva 70/524/CEE, înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. În consecință, această cerere continuă să fie tratată în conformitate cu articolul 4 din Directiva 70/524/CEE. |
| --- | --- |

(4)

Observațiile inițiale privind cererea respectivă au fost transmise Comisiei, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Directiva 70/524/CEE, înainte de data aplicării Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. În consecință, această cerere continuă să fie tratată în conformitate cu articolul 4 din Directiva 70/524/CEE.

| (5) | Utilizarea preparatului de microorganisme Enterococcus faecium NCIMB 10415 a fost autorizată provizoriu pentru câini și pisici prin Regulamentul (CE) nr. 358/2005 al Comisiei (3). Preparatul a fost autorizat, pe durată nelimitată, pentru viței, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2004 al Comisiei (4), pentru pui pentru îngrășare și pentru porci pentru îngrășare, prin Regulamentul (CE) nr. 943/2005 al Comisiei (5), pentru scroafe, prin Regulamentul (CE) nr. 1200/2005 al Comisiei (6) și pentru purcei, prin Regulamentul (CE) nr. 252/2006 al Comisiei (7). |
| --- | --- |

(5)

Utilizarea preparatului de microorganisme Enterococcus faecium NCIMB 10415 a fost autorizată provizoriu pentru câini și pisici prin Regulamentul (CE) nr. 358/2005 al Comisiei (3). Preparatul a fost autorizat, pe durată nelimitată, pentru viței, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2004 al Comisiei (4), pentru pui pentru îngrășare și pentru porci pentru îngrășare, prin Regulamentul (CE) nr. 943/2005 al Comisiei (5), pentru scroafe, prin Regulamentul (CE) nr. 1200/2005 al Comisiei (6) și pentru purcei, prin Regulamentul (CE) nr. 252/2006 al Comisiei (7).

| (6) | S-au prezentat noi date în sprijinul unei cereri de autorizare pe durată nelimitată a preparatului de microorganisme menționat anterior pentru câini și pisici. |
| --- | --- |

(6)

S-au prezentat noi date în sprijinul unei cereri de autorizare pe durată nelimitată a preparatului de microorganisme menționat anterior pentru câini și pisici.

| (7) | În urma evaluării, s-a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3a din Directiva 70/524/CEE pentru acest tip de autorizație. În consecință, ar trebui autorizată utilizarea pe durată nelimitată a preparatului de microorganisme în cauză, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

În urma evaluării, s-a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3a din Directiva 70/524/CEE pentru acest tip de autorizație. În consecință, ar trebui autorizată utilizarea pe durată nelimitată a preparatului de microorganisme în cauză, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Preparatul care aparține grupei de „microorganisme”, descris în anexă, este autorizat pe durată nelimitată ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 14.12.1970, p. 1.

1

(2)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

2

(3)  JO L 57, 3.3.2005, p. 3.

3

(4)  JO L 243, 15.7.2004, p. 10.

4

(5)  JO L 159, 22.6.2005, p. 6.

5

(6)  JO L 195, 27.7.2005, p. 6.

6

(7)  JO L 44, 15.2.2006, p. 3.

7

---

ANEXĂ

| Nr. CE | Aditiv | Formula chimică, descriere | Specia sau categoria de animale | Vârstă maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UFC/kg de hrană completă |
| Microorganisme |
| E 1705 | Enterococcus faecium

  NCIMB 10415 | Preparat de Enterococcus faecium care conține sub formă de microcapsule cel puțin: 5 × 109 UFC/g | Câini | — | 4,5 × 106 | 2,0 × 109 | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului, se menționează temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare | Pe durată nelimitată |
| Pisici | 5,0 × 106 | 8,0 × 109 | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului, se menționează temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare |

Nr. CE

Aditiv

Formula chimică, descriere

Specia sau categoria de animale

Vârstă maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

UFC/kg de hrană completă

Microorganisme

E 1705

Enterococcus faecium

NCIMB 10415

Preparat de Enterococcus faecium care conține sub formă de microcapsule cel puțin: 5 × 109 UFC/g

Câini

—

4,5 × 106

2,0 × 109

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului, se menționează temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare

Pe durată nelimitată

Pisici

5,0 × 106

8,0 × 109

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului, se menționează temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare

---

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 103/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

de modificare a anexelor VII și IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (1), în special articolul 23 primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la animale. Acesta se aplică în cazul producției și al introducerii pe piață a animalelor vii și a produselor de origine animală. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește norme pentru prevenirea, controlul și eradicarea encefalopatiilor spongiforme transmisibile (EST) la animale. Acesta se aplică în cazul producției și al introducerii pe piață a animalelor vii și a produselor de origine animală.

| (2) | Anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește măsurile de eradicare care trebuie luate atunci când se confirmă prezența EST la ovine și caprine. |
| --- | --- |

(2)

Anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește măsurile de eradicare care trebuie luate atunci când se confirmă prezența EST la ovine și caprine.

| (3) | Anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește normele privind importul în Comunitate de animale vii, embrioni, ovule și produse de origine animală. |
| --- | --- |

(3)

Anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 stabilește normele privind importul în Comunitate de animale vii, embrioni, ovule și produse de origine animală.

| (4) | La 6 noiembrie 2008, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a publicat un aviz privind riscul de expunere a oamenilor și a animalelor la encefalopatiile spongiforme transmisibile prin intermediul laptelui și al produselor lactate provenind de la rumegătoarele mici (2). În avizul său, EFSA a concluzionat că scrapia clasică se poate transmite de la oaie la miel prin lapte sau colostru. De asemenea, EFSA a precizat că utilizarea laptelui și a produselor lactate provenind de la efective de animale infectate cu scrapie clasică poate prezenta un risc de expunere la EST pentru oameni și pentru animale. O altă concluzie a EFSA a fost aceea că programele de creștere pentru a asigura rezistența ovinelor la scrapie ar putea reduce expunerea oamenilor și a animalelor prin intermediul produselor lactate provenind de la rumegătoare mici. În ceea ce privește scrapia atipică, EFSA a concluzionat că difuzarea aparent restrânsă a agentului în organismul animalelor afectate ar putea limita transmisibilitatea prin lapte. În ceea ce privește encefalopatia spongiformă bovină (ESB), EFSA a indicat că nu sunt disponibile informații referitoare la prezența infectivității sau a PrPSc în colostrul sau în laptele provenind de la rumegătoare mici infectate cu ESB. Cu toate acestea, având în vedere difuzarea periferică timpurie și progresivă a agentului ESB la ovinele sensibile infectate în scop experimental, EFSA a concluzionat că ar fi probabilă apariția infectivității în colostrul și în laptele rumegătoarelor mici sensibile, infectate cu ESB. |
| --- | --- |

(4)

La 6 noiembrie 2008, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a publicat un aviz privind riscul de expunere a oamenilor și a animalelor la encefalopatiile spongiforme transmisibile prin intermediul laptelui și al produselor lactate provenind de la rumegătoarele mici (2). În avizul său, EFSA a concluzionat că scrapia clasică se poate transmite de la oaie la miel prin lapte sau colostru. De asemenea, EFSA a precizat că utilizarea laptelui și a produselor lactate provenind de la efective de animale infectate cu scrapie clasică poate prezenta un risc de expunere la EST pentru oameni și pentru animale. O altă concluzie a EFSA a fost aceea că programele de creștere pentru a asigura rezistența ovinelor la scrapie ar putea reduce expunerea oamenilor și a animalelor prin intermediul produselor lactate provenind de la rumegătoare mici. În ceea ce privește scrapia atipică, EFSA a concluzionat că difuzarea aparent restrânsă a agentului în organismul animalelor afectate ar putea limita transmisibilitatea prin lapte. În ceea ce privește encefalopatia spongiformă bovină (ESB), EFSA a indicat că nu sunt disponibile informații referitoare la prezența infectivității sau a PrPSc în colostrul sau în laptele provenind de la rumegătoare mici infectate cu ESB. Cu toate acestea, având în vedere difuzarea periferică timpurie și progresivă a agentului ESB la ovinele sensibile infectate în scop experimental, EFSA a concluzionat că ar fi probabilă apariția infectivității în colostrul și în laptele rumegătoarelor mici sensibile, infectate cu ESB.

| (5) | Ținând cont de aceste noi elemente științifice și, în special, de transmisibilitatea dovedită a scrapiei clasice de la oaie la miel prin intermediul laptelui, în această etapă, ar trebui să se adopte, în termenul cuvenit, noi măsuri de protecție în legătură cu laptele și produsele lactate care provin de la efective de animale infectate cu scrapie clasică, pentru a preveni transmiterea scrapiei clasice la alte efective de rumegătoare prin intermediul hranei. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de aceste noi elemente științifice și, în special, de transmisibilitatea dovedită a scrapiei clasice de la oaie la miel prin intermediul laptelui, în această etapă, ar trebui să se adopte, în termenul cuvenit, noi măsuri de protecție în legătură cu laptele și produsele lactate care provin de la efective de animale infectate cu scrapie clasică, pentru a preveni transmiterea scrapiei clasice la alte efective de rumegătoare prin intermediul hranei.

| (6) | În vederea asigurării aceluiași nivel de siguranță privind laptele și produsele lactate importate, provenind de la speciile ovine și caprine, măsuri similare ar trebui să se aplice în cazul importurilor în Comunitate. |
| --- | --- |

(6)

În vederea asigurării aceluiași nivel de siguranță privind laptele și produsele lactate importate, provenind de la speciile ovine și caprine, măsuri similare ar trebui să se aplice în cazul importurilor în Comunitate.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 999/2001 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 999/2001 ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele VII și IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

1

(2)  Jurnalul EFSA (2008) 849, p. 1-47.

2

---

ANEXĂ

Anexele VII și IX la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa VII, capitolul A se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 2.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2. | Dacă o ovină sau o caprină dintr-o exploatație dintr-un stat membru este suspectă de EST, toate ovinele și caprinele din exploatația respectivă trebuie puse sub restricție oficială privind circulația, până la aflarea rezultatelor examenelor de confirmare. Dacă există dovezi că exploatația în care se afla respectivul animal în momentul apariției suspiciunii de EST nu ar fi aceeași cu exploatația în care animalul ar fi putut fi expus la EST, autoritatea competentă poate decide să pună sub control oficial alte exploatații sau numai exploatația în care a avut loc expunerea, în funcție de informațiile epidemiologice disponibile. Laptele și produsele lactate provenind de la ovinele și caprinele din exploatația pusă sub control oficial, care sunt prezente în exploatația respectivă de la data la care se suspectează prezența EST până în momentul în care sunt disponibile rezultatele examenelor de confirmare, se folosesc exclusiv în cadrul exploatației în cauză.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

În anexa VII, capitolul A se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.

Dacă o ovină sau o caprină dintr-o exploatație dintr-un stat membru este suspectă de EST, toate ovinele și caprinele din exploatația respectivă trebuie puse sub restricție oficială privind circulația, până la aflarea rezultatelor examenelor de confirmare. Dacă există dovezi că exploatația în care se afla respectivul animal în momentul apariției suspiciunii de EST nu ar fi aceeași cu exploatația în care animalul ar fi putut fi expus la EST, autoritatea competentă poate decide să pună sub control oficial alte exploatații sau numai exploatația în care a avut loc expunerea, în funcție de informațiile epidemiologice disponibile. Laptele și produsele lactate provenind de la ovinele și caprinele din exploatația pusă sub control oficial, care sunt prezente în exploatația respectivă de la data la care se suspectează prezența EST până în momentul în care sunt disponibile rezultatele examenelor de confirmare, se folosesc exclusiv în cadrul exploatației în cauză.”;

| (b) | punctul 2.3 se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | dacă prezența de ESB nu poate fi exclusă pe baza rezultatelor testului circular efectuat în conformitate cu procedura prezentată în anexa X capitolul C punctul 3.2 litera (c), sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) de la liniuța a doua până la a cincea. Se distrug laptele și produsele lactate provenind de la animalele care trebuie distruse și care au fost prezente în exploatație între data la care s-a confirmat că nu se poate exclude prezența ESB și data distrugerii complete a animalelor.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 2.3 se modifică după cum urmează:

(i)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

dacă prezența de ESB nu poate fi exclusă pe baza rezultatelor testului circular efectuat în conformitate cu procedura prezentată în anexa X capitolul C punctul 3.2 litera (c), sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) de la liniuța a doua până la a cincea. Se distrug laptele și produsele lactate provenind de la animalele care trebuie distruse și care au fost prezente în exploatație între data la care s-a confirmat că nu se poate exclude prezența ESB și data distrugerii complete a animalelor.”;

| (ii) | la litera (b), punctele (i) și (ii) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(i) | sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) a doua și a treia liniuță. În cazul în care EST confirmată este scrapie clasică, laptele și produsele lactate provenind de la animalele care trebuie distruse și care au fost prezente în exploatație între data confirmării scrapiei clasice și data distrugerii complete a animalelor nu trebuie folosite în alimentația rumegătoarelor, cu excepția alimentației destinate rumegătoarelor din exploatația în cauză. Introducerea pe piață a produselor de acest tip ca hrană pentru nerumegătoare se limitează la teritoriul statului membru în cauză. Pe documentul comercial care însoțește loturile de produse de acest tip și pe orice ambalaj care conține astfel de loturi trebuie să se indice clar mențiunea: «A nu se utiliza în alimentația rumegătoarelor». Se interzic folosirea și depozitarea hranei pentru animale care conține produse de acest tip în fermele care dețin rumegătoare. Hrana în vrac pentru animale care conține produse de acest tip se transportă cu vehicule care nu transportă în același timp hrană pentru rumegătoare. În cazul în care vehiculele respective sunt ulterior utilizate pentru transportarea alimentelor destinate rumegătoarelor, acestea se curăță integral pentru a evita contaminarea încrucișată, în conformitate cu o procedură aprobată de autoritatea competentă.
  Condițiile prezentate la punctul 3 se aplică în cazul exploatației;
  sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

la litera (b), punctele (i) și (ii) se înlocuiesc cu următorul text:

„(i)

sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) a doua și a treia liniuță. În cazul în care EST confirmată este scrapie clasică, laptele și produsele lactate provenind de la animalele care trebuie distruse și care au fost prezente în exploatație între data confirmării scrapiei clasice și data distrugerii complete a animalelor nu trebuie folosite în alimentația rumegătoarelor, cu excepția alimentației destinate rumegătoarelor din exploatația în cauză. Introducerea pe piață a produselor de acest tip ca hrană pentru nerumegătoare se limitează la teritoriul statului membru în cauză. Pe documentul comercial care însoțește loturile de produse de acest tip și pe orice ambalaj care conține astfel de loturi trebuie să se indice clar mențiunea: «A nu se utiliza în alimentația rumegătoarelor». Se interzic folosirea și depozitarea hranei pentru animale care conține produse de acest tip în fermele care dețin rumegătoare. Hrana în vrac pentru animale care conține produse de acest tip se transportă cu vehicule care nu transportă în același timp hrană pentru rumegătoare. În cazul în care vehiculele respective sunt ulterior utilizate pentru transportarea alimentelor destinate rumegătoarelor, acestea se curăță integral pentru a evita contaminarea încrucișată, în conformitate cu o procedură aprobată de autoritatea competentă.

Condițiile prezentate la punctul 3 se aplică în cazul exploatației;

sau

| (ii) | sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) a doua și a treia liniuță, cu excepția:






  — | berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR; |
| --- | --- | --- |

(ii)

sacrificarea și distrugerea completă a tuturor animalelor, embrionilor și ovulelor identificate prin investigația menționată la punctul 1 litera (b) a doua și a treia liniuță, cu excepția:

—

berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR;

| — | oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nicio alelă VRQ și, în cazul în care aceste oi de reproducție sunt gestante în momentul investigației, mieilor născuți ulterior, dacă genotipurile lor îndeplinesc cerințele prezentului paragraf; |
| --- | --- |

—

oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nicio alelă VRQ și, în cazul în care aceste oi de reproducție sunt gestante în momentul investigației, mieilor născuți ulterior, dacă genotipurile lor îndeplinesc cerințele prezentului paragraf;

| — | ovinelor care au cel puțin o alelă ARR și sunt destinate exclusiv sacrificării; |
| --- | --- |

—

ovinelor care au cel puțin o alelă ARR și sunt destinate exclusiv sacrificării;

| — | dacă autoritatea competentă decide astfel, ovinelor și caprinelor mai mici de trei luni care sunt destinate exclusiv sacrificării. |
| --- | --- |

—

dacă autoritatea competentă decide astfel, ovinelor și caprinelor mai mici de trei luni care sunt destinate exclusiv sacrificării.

În cazul în care EST confirmată este scrapie clasică, laptele și produsele lactate provenind de la animalele care trebuie distruse și care au fost prezente în exploatație între data confirmării cazului de scrapie clasică și data distrugerii complete a animalelor nu trebuie folosite în alimentația rumegătoarelor, cu excepția alimentației destinate rumegătoarelor din exploatația în cauză. Introducerea pe piață a produselor de acest tip ca hrană pentru nerumegătoare se limitează la teritoriul statului membru în cauză. Pe documentul comercial care însoțește loturile de produse de acest tip și pe orice ambalaj care conține astfel de loturi trebuie să se indice clar mențiunea: «A nu se utiliza în alimentația rumegătoarelor». Se interzic folosirea și depozitarea hranei care conține produse de acest tip în fermele care dețin rumegătoare. Hrana în vrac pentru animale care conține produse de acest tip se transportă cu vehicule care nu transportă în același timp hrană pentru rumegătoare. În cazul în care vehiculele respective sunt ulterior utilizate pentru transportarea alimentelor destinate rumegătoarelor, acestea se curăță integral pentru a evita contaminarea încrucișată, în conformitate cu o procedură aprobată de autoritatea competentă.

Condițiile prezentate la punctul 3 se aplică în cazul exploatației;”;

| (iii) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | dacă frecvența alelei ARR în cadrul rasei sau al exploatației este scăzută sau absentă sau dacă se consideră necesar pentru a evita cosangvinizarea, un stat membru poate decide să amâne distrugerea animalelor în conformitate cu punctul 2.3 litera (b) punctele (i) și (ii) timp de cel mult cinci ani de creștere, cu condiția ca niciun berbec de reproducție altul decât cel de genotipul ARR/ARR să nu fie prezent în exploatație.
  Cu toate acestea, în cazul ovinelor și caprinelor deținute pentru producerea de lapte în vederea introducerii acestuia pe piață, distrugerea animalelor se poate amâna numai cu maximum 18 luni.”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

dacă frecvența alelei ARR în cadrul rasei sau al exploatației este scăzută sau absentă sau dacă se consideră necesar pentru a evita cosangvinizarea, un stat membru poate decide să amâne distrugerea animalelor în conformitate cu punctul 2.3 litera (b) punctele (i) și (ii) timp de cel mult cinci ani de creștere, cu condiția ca niciun berbec de reproducție altul decât cel de genotipul ARR/ARR să nu fie prezent în exploatație.

Cu toate acestea, în cazul ovinelor și caprinelor deținute pentru producerea de lapte în vederea introducerii acestuia pe piață, distrugerea animalelor se poate amâna numai cu maximum 18 luni.”;

| 2. | În anexa IX capitolul D, secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:
  „SECȚIUNEA B
  Cerințe pentru certificatele de sănătate
  Importurile de subproduse de origine animală și de produse transformate din acestea, provenite de la bovine, ovine și caprine, menționate în secțiunea A din prezentul capitol, fac obiectul prezentării unui certificat de sănătate care include următoarea atestare:






  (a) | subprodusul de origine animală nu conține și nu este derivat din materiale cu riscuri specificate, astfel cum sunt definite în anexa V, sau din carne separată mecanic, provenită de pe oasele de bovine, ovine sau caprine; |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa IX capitolul D, secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„SECȚIUNEA B

Cerințe pentru certificatele de sănătate

Importurile de subproduse de origine animală și de produse transformate din acestea, provenite de la bovine, ovine și caprine, menționate în secțiunea A din prezentul capitol, fac obiectul prezentării unui certificat de sănătate care include următoarea atestare:

(a)

subprodusul de origine animală nu conține și nu este derivat din materiale cu riscuri specificate, astfel cum sunt definite în anexa V, sau din carne separată mecanic, provenită de pe oasele de bovine, ovine sau caprine;

| (b) | animalele din care a derivat acest subprodus de origine animală nu au fost sacrificate după asomare prin injectarea de gaz în cavitatea craniană sau sacrificate prin aceeași metodă sau sacrificate prin sfâșierea țesutului nervos central cu ajutorul unui instrument alungit în formă de tijă introdus în cavitatea craniană; sau |
| --- | --- |

(b)

animalele din care a derivat acest subprodus de origine animală nu au fost sacrificate după asomare prin injectarea de gaz în cavitatea craniană sau sacrificate prin aceeași metodă sau sacrificate prin sfâșierea țesutului nervos central cu ajutorul unui instrument alungit în formă de tijă introdus în cavitatea craniană; sau

| (c) | subprodusul de origine animală nu conține și nu este derivat din materiale provenind de la bovine, ovine și caprine, altele decât cele provenite de la animale născute, crescute în permanență și sacrificate într-o țară sau o regiune clasificată ca prezentând un risc neglijabil de ESB printr-o decizie în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).
  În plus, importurile de subproduse de origine animală și de produse transformate menționate în secțiunea A din prezentul capitol și care conțin lapte sau produse lactate provenite de la ovine sau caprine fac obiectul prezentării unui certificat de sănătate care corespunde modelului prezentat în anexa X capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 și care include următoarea atestare, adăugată după punctul 6 din certificatul respectiv:






  «7. | în ceea ce privește EST:






  (2) | fie [în cazul subproduselor de origine animală destinate alimentației rumegătoarelor și care conțin lapte sau produse lactate provenind de la ovine sau caprine, ovinele și caprinele de la care provin produsele în cauză au fost ținute permanent de la naștere sau în ultimii trei ani într-o exploatație în care nu este impusă nicio restricție oficială privind circulația din cauza prezenței vreunei suspiciuni de EST și care, în ultimii trei ani, a îndeplinit următoarele cerințe:






  (i) | este supusă unor verificări veterinare oficiale periodice; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

subprodusul de origine animală nu conține și nu este derivat din materiale provenind de la bovine, ovine și caprine, altele decât cele provenite de la animale născute, crescute în permanență și sacrificate într-o țară sau o regiune clasificată ca prezentând un risc neglijabil de ESB printr-o decizie în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).

În plus, importurile de subproduse de origine animală și de produse transformate menționate în secțiunea A din prezentul capitol și care conțin lapte sau produse lactate provenite de la ovine sau caprine fac obiectul prezentării unui certificat de sănătate care corespunde modelului prezentat în anexa X capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 și care include următoarea atestare, adăugată după punctul 6 din certificatul respectiv:

«7.

în ceea ce privește EST:

(2)

fie [în cazul subproduselor de origine animală destinate alimentației rumegătoarelor și care conțin lapte sau produse lactate provenind de la ovine sau caprine, ovinele și caprinele de la care provin produsele în cauză au fost ținute permanent de la naștere sau în ultimii trei ani într-o exploatație în care nu este impusă nicio restricție oficială privind circulația din cauza prezenței vreunei suspiciuni de EST și care, în ultimii trei ani, a îndeplinit următoarele cerințe:

(i)

este supusă unor verificări veterinare oficiale periodice;

| (ii) | nu s-a diagnosticat niciun caz de scrapie clasică, astfel cum este definit în anexa I punctul 2 litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 sau, în urma confirmării unui caz de scrapie clasică:






  — | toate animalele la care s-a confirmat scrapia clasică au fost sacrificate și distruse; și |
| --- | --- | --- |

(ii)

nu s-a diagnosticat niciun caz de scrapie clasică, astfel cum este definit în anexa I punctul 2 litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 sau, în urma confirmării unui caz de scrapie clasică:

—

toate animalele la care s-a confirmat scrapia clasică au fost sacrificate și distruse; și

| — | toate caprinele și ovinele din exploatație au fost sacrificate și distruse, cu excepția berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR și a oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nu prezintă alela VRQ; |
| --- | --- |

—

toate caprinele și ovinele din exploatație au fost sacrificate și distruse, cu excepția berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR și a oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nu prezintă alela VRQ;

| (iii) | ovinele și caprinele, cu excepția ovinelor de genotipul proteinei prionice ARR/ARR, se introduc în exploatație numai dacă provin dintr-o exploatație care îndeplinește cerințele prezentate la punctele (i) și (ii).] |
| --- | --- |

(iii)

ovinele și caprinele, cu excepția ovinelor de genotipul proteinei prionice ARR/ARR, se introduc în exploatație numai dacă provin dintr-o exploatație care îndeplinește cerințele prezentate la punctele (i) și (ii).]

| (2) | fie [în cazul subproduselor de origine animală destinate alimentației rumegătoarelor, care conțin lapte sau produse lactate provenind de la ovine sau caprine și sunt destinate unui stat membru inclus în anexa la Regulamentul (CE) nr. 546/2006, ovinele și caprinele de la care provin produsele în cauză au fost ținute permanent de la naștere sau în ultimii șapte ani într-o exploatație în care nu este impusă nicio restricție oficială privind circulația din cauza prezenței vreunei suspiciuni de EST și care, în ultimii șapte ani, a îndeplinit următoarele cerințe:






  (i) | este supusă unor verificări veterinare oficiale periodice; |
| --- | --- | --- |

(2)

fie [în cazul subproduselor de origine animală destinate alimentației rumegătoarelor, care conțin lapte sau produse lactate provenind de la ovine sau caprine și sunt destinate unui stat membru inclus în anexa la Regulamentul (CE) nr. 546/2006, ovinele și caprinele de la care provin produsele în cauză au fost ținute permanent de la naștere sau în ultimii șapte ani într-o exploatație în care nu este impusă nicio restricție oficială privind circulația din cauza prezenței vreunei suspiciuni de EST și care, în ultimii șapte ani, a îndeplinit următoarele cerințe:

(i)

este supusă unor verificări veterinare oficiale periodice;

| (ii) | nu s-a diagnosticat niciun caz de scrapie clasică, astfel cum este definit în anexa I punctul 2 litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 sau, în urma confirmării unui caz de scrapie clasică:






  — | toate animalele la care s-a confirmat scrapia clasică au fost sacrificate și distruse; și |
| --- | --- | --- |

(ii)

nu s-a diagnosticat niciun caz de scrapie clasică, astfel cum este definit în anexa I punctul 2 litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 sau, în urma confirmării unui caz de scrapie clasică:

—

toate animalele la care s-a confirmat scrapia clasică au fost sacrificate și distruse; și

| — | toate caprinele și ovinele din exploatație au fost sacrificate și distruse, cu excepția berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR și a oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nu prezintă alela VRQ; |
| --- | --- |

—

toate caprinele și ovinele din exploatație au fost sacrificate și distruse, cu excepția berbecilor de reproducție de genotipul ARR/ARR și a oilor de reproducție care au cel puțin o alelă ARR și nu prezintă alela VRQ;

| (iii) | ovinele și caprinele, cu excepția ovinelor de genotipul proteinei prionice ARR/ARR, se introduc în exploatație numai dacă provin dintr-o exploatație care îndeplinește condițiile prezentate la punctele (i) și (ii).]» ” |
| --- | --- |

(iii)

ovinele și caprinele, cu excepția ovinelor de genotipul proteinei prionice ARR/ARR, se introduc în exploatație numai dacă provin dintr-o exploatație care îndeplinește condițiile prezentate la punctele (i) și (ii).]» ”

---

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/16

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 104/2009 AL COMISIEI

din 3 februarie 2009

de aprobare a unor modificări care nu sunt minore aduse caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Gorgonzola (DOP)]

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 7 alineatul (4) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a modificărilor elementelor din caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Gorgonzola”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a modificărilor elementelor din caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Gorgonzola”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificările în cauză nu sunt minore în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a publicat cererea de modificări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din regulamentul menționat. Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, modificările trebuie aprobate, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificările în cauză nu sunt minore în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia a publicat cererea de modificări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) primul paragraf din regulamentul menționat. Deoarece nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, modificările trebuie aprobate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificările caietului de sarcini publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 februarie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO L 148, 21.6.1996, p. 1.

2

(3)  JO C 111, 6.5.2008, p. 51.

3

---

ANEXĂ

Produse agricole destinate consumului uman enumerate în anexa I la tratat:

Clasa 1.3.   Brânzeturi

ITALIA

Gorgonzola (DOP)

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/17

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 4 decembrie 2008

privind semnarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind managementul integrat al zonelor costiere din Marea Mediterană la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane

(2009/89/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 175 alineatul (1), coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Convenția privind protejarea Mării Mediterane împotriva poluării, redenumită ulterior Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (numită în continuare „Convenția de la Barcelona”) a fost încheiată în numele Comunității Europene prin Deciziile 77/585/CEE (1) și 1999/802/CE (2) ale Consiliului. |
| --- | --- |

(1)

Convenția privind protejarea Mării Mediterane împotriva poluării, redenumită ulterior Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane (numită în continuare „Convenția de la Barcelona”) a fost încheiată în numele Comunității Europene prin Deciziile 77/585/CEE (1) și 1999/802/CE (2) ale Consiliului.

| (2) | În temeiul articolului 4 alineatul (3) litera (e) din Convenția de la Barcelona, părțile contractante se obligă să promoveze managementul integrat al zonelor costiere, ținând seama de protecția zonelor de interes ecologic și peisagistic, precum și de utilizarea rațională a resurselor naturale. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 4 alineatul (3) litera (e) din Convenția de la Barcelona, părțile contractante se obligă să promoveze managementul integrat al zonelor costiere, ținând seama de protecția zonelor de interes ecologic și peisagistic, precum și de utilizarea rațională a resurselor naturale.

| (3) | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2002 privind punerea în aplicare a managementului integrat al zonelor de coastă din Europa (3), în special capitolul V, încurajează implementarea de către statele membre a unui management integrat al zonelor costiere în contextul convențiilor în vigoare cu țările vecine, inclusiv cu țările care nu sunt membre ale UE, cu ieșire la aceeași mare regională. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2002 privind punerea în aplicare a managementului integrat al zonelor de coastă din Europa (3), în special capitolul V, încurajează implementarea de către statele membre a unui management integrat al zonelor costiere în contextul convențiilor în vigoare cu țările vecine, inclusiv cu țările care nu sunt membre ale UE, cu ieșire la aceeași mare regională.

| (4) | Comunitatea încurajează un management integrat la o scară mai mare prin intermediul unor instrumente orizontale, inclusiv în domeniul protecției mediului. Aceste activități contribuie, prin urmare, la un management integrat al zonelor costiere. |
| --- | --- |

(4)

Comunitatea încurajează un management integrat la o scară mai mare prin intermediul unor instrumente orizontale, inclusiv în domeniul protecției mediului. Aceste activități contribuie, prin urmare, la un management integrat al zonelor costiere.

| (5) | Managementul integrat al zonelor costiere reprezintă o componentă a politicii maritime integrate comunitare, astfel cum a fost aprobată de Consiliul European întrunit la Lisabona la 13 și 14 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(5)

Managementul integrat al zonelor costiere reprezintă o componentă a politicii maritime integrate comunitare, astfel cum a fost aprobată de Consiliul European întrunit la Lisabona la 13 și 14 decembrie 2007.

| (6) | În temeiul unei decizii a Consiliului din 27 noiembrie 2006, Comisia a participat, în numele Comunității, la o serie de consultări cu reprezentanții statelor membre în cadrul negocierilor organizate de Convenția de la Barcelona în vederea pregătirii unui protocol privind managementul integrat al zonelor costiere în Marea Mediterană (numit în continuare „Protocolul ICZM”). |
| --- | --- |

(6)

În temeiul unei decizii a Consiliului din 27 noiembrie 2006, Comisia a participat, în numele Comunității, la o serie de consultări cu reprezentanții statelor membre în cadrul negocierilor organizate de Convenția de la Barcelona în vederea pregătirii unui protocol privind managementul integrat al zonelor costiere în Marea Mediterană (numit în continuare „Protocolul ICZM”).

| (7) | Aceste negocieri au avut drept rezultat adoptarea textului Protocolului ICZM în cadrul Conferinței plenipotențiarilor la 20 ianuarie 2008. Acesta va fi deschis spre semnare până la 20 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(7)

Aceste negocieri au avut drept rezultat adoptarea textului Protocolului ICZM în cadrul Conferinței plenipotențiarilor la 20 ianuarie 2008. Acesta va fi deschis spre semnare până la 20 ianuarie 2009.

| (8) | Zonele costiere ale Mării Mediterane continuă să fie supuse unor presiuni puternice în materie de mediu și de degradare accentuată a resurselor costiere. Protocolul ICZM oferă un cadru care favorizează adoptarea unei abordări mai concertate și mai integrate, atrăgând atât actorii publici, cât și pe cei privați, inclusiv societatea civilă și agenții economici. O asemenea abordare globală este necesară pentru a putea face față problemelor cu o mai mare eficacitate și pentru a favoriza o dezvoltare mai durabilă a zonelor costiere ale Mării Mediterane. |
| --- | --- |

(8)

Zonele costiere ale Mării Mediterane continuă să fie supuse unor presiuni puternice în materie de mediu și de degradare accentuată a resurselor costiere. Protocolul ICZM oferă un cadru care favorizează adoptarea unei abordări mai concertate și mai integrate, atrăgând atât actorii publici, cât și pe cei privați, inclusiv societatea civilă și agenții economici. O asemenea abordare globală este necesară pentru a putea face față problemelor cu o mai mare eficacitate și pentru a favoriza o dezvoltare mai durabilă a zonelor costiere ale Mării Mediterane.

| (9) | Protocolul ICZM acoperă o gamă largă de dispoziții, care vor trebui să fie implementate la diferite niveluri guvernamentale, ținând seama de principiile subsidiarității și proporționalității. În timp ce este de datoria Comunității să acționeze în favoarea unui management integrat al zonelor costiere ținând seama, inter alia, de caracterul transfrontalier al majorității problemelor de mediu, statele membre și autoritățile relevante competente ale acestora vor fi responsabile pentru elaborarea și implementarea anumitor măsuri detaliate prevăzute de Protocolul ICZM, cum ar fi delimitarea unor zone în care nu este autorizată construirea. |
| --- | --- |

(9)

Protocolul ICZM acoperă o gamă largă de dispoziții, care vor trebui să fie implementate la diferite niveluri guvernamentale, ținând seama de principiile subsidiarității și proporționalității. În timp ce este de datoria Comunității să acționeze în favoarea unui management integrat al zonelor costiere ținând seama, inter alia, de caracterul transfrontalier al majorității problemelor de mediu, statele membre și autoritățile relevante competente ale acestora vor fi responsabile pentru elaborarea și implementarea anumitor măsuri detaliate prevăzute de Protocolul ICZM, cum ar fi delimitarea unor zone în care nu este autorizată construirea.

| (10) | Este necesar ca Protocolul ICZM să fie semnat, în numele Comunității, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, |
| --- | --- |

(10)

Este necesar ca Protocolul ICZM să fie semnat, în numele Comunității, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară,

DECIDE:

Articolul 1

Se aprobă semnarea, în numele Comunității Europene, a Protocolului privind managementul integrat al zonelor costiere la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

Textul protocolului se atașează la prezenta decizie (4).

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicită (împuternicite) să semneze Protocolul ICZM în numele Comunității.

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

N. KOSCIUSKO-MORIZET

---

(1)  JO L 240, 19.9.1977, p. 1.

1

(2)  JO L 322, 14.12.1999, p. 32.

2

(3)  JO L 148, 6.6.2002, p. 24.

3

(4)  A se vedea pagina 19 din prezentul Jurnal Oficial.

4

---

TRADUCERE

PROTOCOL

privind managementul integrat al zonelor costiere ale Mării Mediterane

PĂRȚILE CONTRACTANTE LA PREZENTUL PROTOCOL,

FIIND PĂRȚI la Convenția privind protecția mediului marin și a litoralului Mării Mediterane, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976 și modificată la 10 iunie 1995,

DORIND să pună în aplicare obligațiile prevăzute la articolul 4 alineatul (3) litera (e) și alineatul (5) din respectiva convenție,

AVÂND ÎN VEDERE faptul că zonele costiere ale Mării Mediterane constituie patrimoniul comun natural și cultural al popoarelor mediteraneene, care ar trebui conservat și utilizat în mod rațional în interesul generațiilor prezente și viitoare,

PREOCUPATE de creșterea presiunii antropice asupra zonelor costiere ale Mării Mediterane care le amenință fragilitatea și dorind să stopeze și să inverseze procesul de degradare a zonei costiere, precum și să reducă în mod semnificativ pierderea biodiversității ecosistemelor costiere,

ÎNGRIJORATE de riscurile cu care se confruntă zonele costiere ca urmare a schimbărilor climatice care pot conduce, inter alia, la creșterea nivelului mării și conștiente de necesitatea adoptării unor măsuri durabile pentru a reduce impactul negativ al fenomenelor naturale,

CONVINSE că zonele costiere constituie o resursă ecologică, economică și socială de neînlocuit și, prin urmare, planificarea și managementul acestora în perspectiva conservării și a dezvoltării lor durabile necesită o abordare specifică și integrată la nivelul întregului bazin mediteranean și al statelor costiere, ținând seama de diversitatea lor și, în special, de nevoile specifice ale insulelor în ceea ce privește caracteristicile geomorfologice,

LUÂND ÎN CONSIDERARE Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării, încheiată la Montego Bay la 10 decembrie 1982, Convenția asupra zonelor umede de importanță internațională, în special ca habitat al păsărilor acvatice, încheiată la Ramsar la 2 februarie 1971, și Convenția privind biodiversitatea biologică, încheiată la Rio de Janeiro la 5 iunie 1992, la care sunt părți numeroase state costiere ale Mării Mediterane, precum și Comunitatea Europeană,

DORIND în special să acționeze în strânsă cooperare în vederea elaborării unor planuri adecvate și integrate de management al zonelor costiere, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (e) al Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, încheiată la New York la 9 mai 1992,

PROFITÂND de experiența acumulată în ceea ce privește managementul integrat al zonelor costiere și de activitățile întreprinse de diverse organizații, inclusiv de instituțiile europene,

PE BAZA recomandărilor și a activităților Comisiei mediteraneene pentru dezvoltare durabilă și a recomandărilor formulate în cadrul întâlnirilor părților contractante organizate în 1997 în Tunis, în 2001 în Monaco, în 2003 în Catania și în 2005 în Portoroz, precum și pe baza Strategiei mediteraneene de dezvoltare durabilă adoptată la Portoroz în 2005,

DECISE să consolideze, la nivel mediteranean, eforturile depuse de statele costiere de a asigura managementul integrat al zonelor costiere,

HOTĂRÂTE să stimuleze inițiativele naționale, regionale și locale printr-o acțiune coordonată de impulsionare, cooperare și parteneriat cu diverșii actori interesați, în vederea promovării unei guvernanțe eficiente pentru un management integrat al zonelor costiere,

DORIND să asigure, în ceea ce privește managementul integrat al zonelor costiere, o aplicare coerentă a Convenției și a protocoalelor la aceasta,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

PARTEA I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obligații generale

În conformitate cu Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane și cu protocoalele la aceasta, părțile stabilesc un cadru comun de management integrat al zonelor costiere mediteraneene și adoptă măsurile necesare pentru a consolida cooperarea regională în acest sens.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului protocol:

| (a) | „părți” înseamnă părțile contractante la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(a)

„părți” înseamnă părțile contractante la prezentul protocol;

| (b) | „Convenție” înseamnă Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976, astfel cum a fost modificată la 10 iunie 1995; |
| --- | --- |

(b)

„Convenție” înseamnă Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976, astfel cum a fost modificată la 10 iunie 1995;

| (c) | „Organizație” înseamnă organismul menționat la articolul 17 din Convenție; |
| --- | --- |

(c)

„Organizație” înseamnă organismul menționat la articolul 17 din Convenție;

| (d) | „Centru” înseamnă Centrul regional de activități pentru programul de acțiuni prioritare; |
| --- | --- |

(d)

„Centru” înseamnă Centrul regional de activități pentru programul de acțiuni prioritare;

| (e) | „zonă costieră” înseamnă spațiul geomorfologic situat de o parte și de alta a malului mării, unde interacțiunea dintre mare și uscat se manifestă sub forma unor sisteme ecologice și de resurse complexe, formate din componente biotice și abiotice care coexistă și interacționează cu comunitățile umane și cu activitățile socioeconomice pertinente; |
| --- | --- |

(e)

„zonă costieră” înseamnă spațiul geomorfologic situat de o parte și de alta a malului mării, unde interacțiunea dintre mare și uscat se manifestă sub forma unor sisteme ecologice și de resurse complexe, formate din componente biotice și abiotice care coexistă și interacționează cu comunitățile umane și cu activitățile socioeconomice pertinente;

| (f) | „management integrat al zonei costiere” înseamnă un proces dinamic de gospodărire și utilizare durabilă a zonelor costiere, ținând totodată seama de fragilitatea ecosistemelor și a peisajelor costiere, de diversitatea activităților și a utilizărilor, de interacțiunea acestora, de orientarea maritimă a unora dintre activități și utilizări și de impactul acestora atât asupra părții de mare, cât și asupra celei de uscat. |
| --- | --- |

(f)

„management integrat al zonei costiere” înseamnă un proces dinamic de gospodărire și utilizare durabilă a zonelor costiere, ținând totodată seama de fragilitatea ecosistemelor și a peisajelor costiere, de diversitatea activităților și a utilizărilor, de interacțiunea acestora, de orientarea maritimă a unora dintre activități și utilizări și de impactul acestora atât asupra părții de mare, cât și asupra celei de uscat.

Articolul 3

Acoperire geografică

(1)   Zona în care se aplică prezentul protocol este zona Mării Mediterane, astfel cum este definită la articolul 1 din Convenție. Totodată, zona este delimitată de:

| (a) | limita către mare a zonei costiere, care este limita exterioară a apelor teritoriale ale părților; și |
| --- | --- |

(a)

limita către mare a zonei costiere, care este limita exterioară a apelor teritoriale ale părților; și

| (b) | limita către țărm a zonei costiere, care este limita unităților de coastă competente, astfel cum au fost stabilite de către părți. |
| --- | --- |

(b)

limita către țărm a zonei costiere, care este limita unităților de coastă competente, astfel cum au fost stabilite de către părți.

(2)   În cazul în care, în limita suveranității sale, o parte fixează limite diferite de cele prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol, aceasta prezintă depozitarului, în momentul depunerii instrumentului său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare la prezentul protocol sau la orice dată ulterioară, o declarație conform căreia:

| (a) | limita către mare este mai aproape de țărm decât limita externă a apelor teritoriale; |
| --- | --- |

(a)

limita către mare este mai aproape de țărm decât limita externă a apelor teritoriale;

| (b) | limita către țărm este diferită, fie în plus, fie în minus, decât limitele teritoriale ale unităților de coastă menționate anterior, pentru a aplica, inter alia, abordarea ecosistemică și criteriile economice și sociale și pentru a ține seama de nevoile specifice ale insulelor în ceea ce privește caracteristicile geomorfologice, precum și de efectele negative ale schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(b)

limita către țărm este diferită, fie în plus, fie în minus, decât limitele teritoriale ale unităților de coastă menționate anterior, pentru a aplica, inter alia, abordarea ecosistemică și criteriile economice și sociale și pentru a ține seama de nevoile specifice ale insulelor în ceea ce privește caracteristicile geomorfologice, precum și de efectele negative ale schimbărilor climatice.

(3)   Fiecare parte adoptă sau favorizează adoptarea unor măsuri adecvate, la nivelul instituțional adecvat, în vederea informării populațiilor și a actorilor implicați din sfera geografică de aplicare a prezentului protocol.

Articolul 4

Rezervarea drepturilor

(1)   Nicio dispoziție din prezentul protocol sau dintr-un alt act adoptat în baza prezentului protocol nu aduce atingere drepturilor, pretențiilor sau opiniilor juridice actuale sau viitoare ale oricărui stat cu privire la dreptul mării, în special la natura și întinderea zonelor marine, la delimitarea zonelor maritime între statele cu țărmuri opuse sau adiacente, la dreptul și modalitățile de trecere prin strâmtorile utilizate pentru navigația internațională, la dreptul de trecere inofensivă prin apele teritoriale, precum și la natura și întinderea jurisdicției statului de coastă, a statului de pavilion și a statului de port.

(2)   Niciun act și nicio activitate care intervin în baza prezentului protocol nu constituie o justificare pentru a pretinde, susține sau contesta o revendicare de suveranitate sau de jurisdicție națională.

(3)   Dispozițiile prezentului protocol nu aduc atingere dispozițiilor mai stricte în materie de protecție și management al zonei costiere prevăzute de alte instrumente sau programe naționale sau internaționale existente sau viitoare.

(4)   Nicio dispoziție din prezentul protocol nu aduce atingere activităților și instalațiilor naționale de securitate și apărare; cu toate acestea, fiecare parte convine că aceste activități și instalații ar trebui întreprinse sau stabilite, în măsura posibilului și a rezonabilului, într-un mod compatibil cu prezentul protocol.

Articolul 5

Obiectivele managementului integrat al zonelor costiere

Obiectivele managementului integrat al zonelor costiere sunt:

| (a) | să faciliteze, printr-o planificare rațională a activităților, dezvoltarea durabilă a zonelor costiere, garantând că mediul și peisajele sunt luate în considerare în armonie cu dezvoltarea economică, socială și culturală; |
| --- | --- |

(a)

să faciliteze, printr-o planificare rațională a activităților, dezvoltarea durabilă a zonelor costiere, garantând că mediul și peisajele sunt luate în considerare în armonie cu dezvoltarea economică, socială și culturală;

| (b) | să conserve zonele costiere în interesul generațiilor prezente și viitoare; |
| --- | --- |

(b)

să conserve zonele costiere în interesul generațiilor prezente și viitoare;

| (c) | să garanteze exploatarea durabilă a resurselor naturale, în special în ceea ce privește utilizarea apei; |
| --- | --- |

(c)

să garanteze exploatarea durabilă a resurselor naturale, în special în ceea ce privește utilizarea apei;

| (d) | să garanteze păstrarea integrității ecosistemelor, a peisajelor și a geomorfologiei costiere; |
| --- | --- |

(d)

să garanteze păstrarea integrității ecosistemelor, a peisajelor și a geomorfologiei costiere;

| (e) | să prevină și/sau să reducă efectele riscurilor naturale, în special pe cele ale schimbărilor climatice, care pot fi cauzate de acțiuni ale naturii sau ale omului; |
| --- | --- |

(e)

să prevină și/sau să reducă efectele riscurilor naturale, în special pe cele ale schimbărilor climatice, care pot fi cauzate de acțiuni ale naturii sau ale omului;

| (f) | să asigure coerența între inițiativele publice și cele private, precum și între toate deciziile luate de autoritățile publice la nivel național, regional și local care afectează utilizarea zonei costiere. |
| --- | --- |

(f)

să asigure coerența între inițiativele publice și cele private, precum și între toate deciziile luate de autoritățile publice la nivel național, regional și local care afectează utilizarea zonei costiere.

Articolul 6

Principii generale ale managementului integrat al zonelor costiere

Atunci când pun în aplicare prezentul protocol, părțile sunt ghidate de următoarele principii ale managementului integrat al zonelor costiere:

| (a) | Se ține seama în mod special de bogăția biologică și de dinamica și funcționarea naturală a zonei tidale, precum și de complementaritatea și interdependența părții de mare și a celei de uscat care formează o entitate unică. |
| --- | --- |

(a)

Se ține seama în mod special de bogăția biologică și de dinamica și funcționarea naturală a zonei tidale, precum și de complementaritatea și interdependența părții de mare și a celei de uscat care formează o entitate unică.

| (b) | Toate elementele referitoare la sistemele hidrologice, geomorfologice, climatice, ecologice, socioeconomice și culturale se iau în considerare, în mod integrat, pentru a nu se depăși capacitatea de încărcare a zonei costiere și pentru a preveni efectele negative ale dezastrelor naturale și ale dezvoltării. |
| --- | --- |

(b)

Toate elementele referitoare la sistemele hidrologice, geomorfologice, climatice, ecologice, socioeconomice și culturale se iau în considerare, în mod integrat, pentru a nu se depăși capacitatea de încărcare a zonei costiere și pentru a preveni efectele negative ale dezastrelor naturale și ale dezvoltării.

| (c) | În amenajarea și managementul zonelor costiere se aplică abordarea ecosistemică, pentru a se asigura dezvoltarea durabilă a acestora. |
| --- | --- |

(c)

În amenajarea și managementul zonelor costiere se aplică abordarea ecosistemică, pentru a se asigura dezvoltarea durabilă a acestora.

| (d) | Se asigură o guvernanță corespunzătoare, care să permită participarea adecvată și oportună la un proces decizional transparent a populațiilor locale și a părților din societatea civilă interesate de zonele costiere. |
| --- | --- |

(d)

Se asigură o guvernanță corespunzătoare, care să permită participarea adecvată și oportună la un proces decizional transparent a populațiilor locale și a părților din societatea civilă interesate de zonele costiere.

| (e) | Este necesară o coordonare instituțională și intersectorială organizată a diverselor servicii administrative și autorități regionale și locale competente în materie de zone costiere. |
| --- | --- |

(e)

Este necesară o coordonare instituțională și intersectorială organizată a diverselor servicii administrative și autorități regionale și locale competente în materie de zone costiere.

| (f) | Este necesară elaborarea unor strategii, planuri și programe de utilizare a solurilor care să cuprindă dezvoltarea urbană și activitățile socioeconomice, precum și alte politici sectoriale pertinente. |
| --- | --- |

(f)

Este necesară elaborarea unor strategii, planuri și programe de utilizare a solurilor care să cuprindă dezvoltarea urbană și activitățile socioeconomice, precum și alte politici sectoriale pertinente.

| (g) | Se ia în considerare multitudinea și diversitatea activităților din zonele costiere și, atunci când este nevoie, se acordă prioritate serviciilor publice și activităților care necesită, în termeni de utilizare și amplasare, imediata apropiere a mării. |
| --- | --- |

(g)

Se ia în considerare multitudinea și diversitatea activităților din zonele costiere și, atunci când este nevoie, se acordă prioritate serviciilor publice și activităților care necesită, în termeni de utilizare și amplasare, imediata apropiere a mării.

| (h) | Repartizarea activităților de-a lungul întregii zone costiere trebuie să fie echilibrată, evitându-se eventualele aglomerări și extinderi urbane inutile. |
| --- | --- |

(h)

Repartizarea activităților de-a lungul întregii zone costiere trebuie să fie echilibrată, evitându-se eventualele aglomerări și extinderi urbane inutile.

| (i) | Efectuarea unor evaluări preliminare ale riscurilor asociate diverselor infrastructuri și activități umane, cu scopul de a preveni și reduce impactul negativ al acestora asupra zonelor costiere. |
| --- | --- |

(i)

Efectuarea unor evaluări preliminare ale riscurilor asociate diverselor infrastructuri și activități umane, cu scopul de a preveni și reduce impactul negativ al acestora asupra zonelor costiere.

| (j) | Trebuie prevenite orice daune asupra mediului și, în cazul în care acestea survin, trebuie asigurată o restaurare adecvată. |
| --- | --- |

(j)

Trebuie prevenite orice daune asupra mediului și, în cazul în care acestea survin, trebuie asigurată o restaurare adecvată.

Articolul 7

Coordonare

(1)   În scopul managementului integrat al zonelor costiere, părțile:

| (a) | asigură o coordonare instituțională, dacă este cazul prin intermediul unor organisme sau mecanisme adecvate, pentru a evita abordările sectoriale și pentru a le încuraja pe cele globale; |
| --- | --- |

(a)

asigură o coordonare instituțională, dacă este cazul prin intermediul unor organisme sau mecanisme adecvate, pentru a evita abordările sectoriale și pentru a le încuraja pe cele globale;

| (b) | organizează o coordonare adecvată a diverselor autorități competente atât în partea de mare, cât și în cea de uscat a zonelor costiere, în cadrul diferitelor servicii administrative, la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

(b)

organizează o coordonare adecvată a diverselor autorități competente atât în partea de mare, cât și în cea de uscat a zonelor costiere, în cadrul diferitelor servicii administrative, la nivel național, regional și local;

| (c) | organizează o coordonare strânsă între autoritățile naționale și organismele regionale și locale în ceea ce privește strategiile, planurile și programele privind zonele costiere, precum și în ceea ce privește diversele autorizări ale unor activități care ar putea fi decise prin intermediul unor organisme consultative comune sau proceduri decizionale comune. |
| --- | --- |

(c)

organizează o coordonare strânsă între autoritățile naționale și organismele regionale și locale în ceea ce privește strategiile, planurile și programele privind zonele costiere, precum și în ceea ce privește diversele autorizări ale unor activități care ar putea fi decise prin intermediul unor organisme consultative comune sau proceduri decizionale comune.

(2)   Autoritățile naționale, regionale și locale competente în zonele costiere colaborează, în măsura posibilului, pentru consolidarea coerenței și eficacității strategiilor, planurilor și programelor elaborate pentru zonele costiere.

PARTEA II

ELEMENTELE MANAGEMENTULUI INTEGRAT AL ZONELOR COSTIERE

Articolul 8

Protejarea și utilizarea durabilă a zonei costiere

(1)   În conformitate cu obiectivele și principiile stabilite la articolele 5 și 6 din prezentul protocol, părțile depun toate eforturile pentru a asigura utilizarea și managementul durabil al zonelor costiere, cu scopul de a conserva habitatele naturale, peisajele, resursele naturale și ecosistemele costiere, în conformitate cu instrumentele juridice internaționale și regionale.

(2)   În acest scop, părțile:

| (a) | stabilesc, în zonele costiere, de la linia cea mai avansată de înaintare a valurilor pe timp de iarnă, o bandă litorală în care este interzisă construcția; ținând seama, inter alia, de zonele afectate în mod direct și negativ de schimbările climatice și de riscurile naturale, această bandă nu poate avea mai puțin de 100 metri lățime, sub rezerva dispozițiilor literei (b) de mai jos; măsurile naționale mai stricte privind stabilirea acestei lățimi continuă să se aplice; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc, în zonele costiere, de la linia cea mai avansată de înaintare a valurilor pe timp de iarnă, o bandă litorală în care este interzisă construcția; ținând seama, inter alia, de zonele afectate în mod direct și negativ de schimbările climatice și de riscurile naturale, această bandă nu poate avea mai puțin de 100 metri lățime, sub rezerva dispozițiilor literei (b) de mai jos; măsurile naționale mai stricte privind stabilirea acestei lățimi continuă să se aplice;

| (b) | pot adapta, respectând obiectivele și principiile prezentului protocol, dispozițiile menționate anterior:






  1. | pentru proiectele de interes public; |
| --- | --- | --- |

(b)

pot adapta, respectând obiectivele și principiile prezentului protocol, dispozițiile menționate anterior:

1.

pentru proiectele de interes public;

| 2. | în zonele supuse unor constrângeri geografice speciale sau unor alte tipuri de constrângeri locale legate în special de densitatea populației sau de diverse nevoi sociale, în cazul în care locuințele individuale, urbanizarea sau dezvoltarea sunt reglementate de instrumente juridice naționale; |
| --- | --- |

2.

în zonele supuse unor constrângeri geografice speciale sau unor alte tipuri de constrângeri locale legate în special de densitatea populației sau de diverse nevoi sociale, în cazul în care locuințele individuale, urbanizarea sau dezvoltarea sunt reglementate de instrumente juridice naționale;

| (c) | notifică Organizației instrumentele juridice naționale care prevăd adaptările menționate anterior. |
| --- | --- |

(c)

notifică Organizației instrumentele juridice naționale care prevăd adaptările menționate anterior.

(3)   De asemenea, părțile se asigură că instrumentele juridice naționale cuprind criterii privind utilizarea durabilă a zonei lor costiere. Ținând seama de condițiile locale specifice, astfel de criterii includ, inter alia, următoarele:

| (a) | identificarea și delimitarea spațiilor deschise din afara zonelor protejate în care dezvoltarea urbană și alte activități sunt restricționate sau, dacă este necesar, interzise; |
| --- | --- |

(a)

identificarea și delimitarea spațiilor deschise din afara zonelor protejate în care dezvoltarea urbană și alte activități sunt restricționate sau, dacă este necesar, interzise;

| (b) | limitarea extinderii liniare a dezvoltării urbane și crearea unor noi infrastructuri de transport de-a lungul coastei; |
| --- | --- |

(b)

limitarea extinderii liniare a dezvoltării urbane și crearea unor noi infrastructuri de transport de-a lungul coastei;

| (c) | asigurarea integrării aspectelor ecologice în normele de gospodărire și utilizare a domeniului maritim public; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea integrării aspectelor ecologice în normele de gospodărire și utilizare a domeniului maritim public;

| (d) | asigurarea accesului liber al publicului la mare și de-a lungul țărmului; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea accesului liber al publicului la mare și de-a lungul țărmului;

| (e) | restricționarea sau, dacă este necesar, interzicerea circulației și a staționării vehiculelor terestre, precum și a circulației și a ancorării navelor maritime în spațiile naturale maritime sau terestre fragile, inclusiv pe plaje și dune. |
| --- | --- |

(e)

restricționarea sau, dacă este necesar, interzicerea circulației și a staționării vehiculelor terestre, precum și a circulației și a ancorării navelor maritime în spațiile naturale maritime sau terestre fragile, inclusiv pe plaje și dune.

Articolul 9

Activitățile economice

(1)   În conformitate cu obiectivele și principiile stabilite la articolele 5 și 6 din prezentul protocol și ținând seama de dispozițiile relevante ale Convenției de la Barcelona și ale protocoalelor la aceasta, părțile:

| (a) | acordă o atenție deosebită activităților economice care necesită imediata apropiere a mării; |
| --- | --- |

(a)

acordă o atenție deosebită activităților economice care necesită imediata apropiere a mării;

| (b) | se asigură că, în diversele activități economice, exploatarea resurselor naturale este redusă la maximum și țin seama de nevoile generațiilor prezente și viitoare; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că, în diversele activități economice, exploatarea resurselor naturale este redusă la maximum și țin seama de nevoile generațiilor prezente și viitoare;

| (c) | asigură respectarea gestionării integrate a resurselor de apă și a gestionării ecologice a deșeurilor; |
| --- | --- |

(c)

asigură respectarea gestionării integrate a resurselor de apă și a gestionării ecologice a deșeurilor;

| (d) | se asigură că economia de coastă și cea maritimă se adaptează la natura fragilă a zonelor costiere și că resursele mării sunt protejate împotriva poluării; |
| --- | --- |

(d)

se asigură că economia de coastă și cea maritimă se adaptează la natura fragilă a zonelor costiere și că resursele mării sunt protejate împotriva poluării;

| (e) | stabilesc indicatori de dezvoltare a activităților economice, pentru a asigura utilizarea durabilă a zonelor costiere și pentru a reduce presiunile care depășesc capacitatea lor de încărcare; |
| --- | --- |

(e)

stabilesc indicatori de dezvoltare a activităților economice, pentru a asigura utilizarea durabilă a zonelor costiere și pentru a reduce presiunile care depășesc capacitatea lor de încărcare;

| (f) | promovează coduri de bune practici între autoritățile publice, agenții economici și organizațiile neguvernamentale. |
| --- | --- |

(f)

promovează coduri de bune practici între autoritățile publice, agenții economici și organizațiile neguvernamentale.

(2)   În afară de aceasta, în ceea ce privește activitățile economice, părțile convin cu privire la următoarele:

| (a) | Agricultură și industrie
  localizarea și desfășurarea activităților agricole și industriale garantează un nivel înalt de protecție a mediului, pentru a conserva ecosistemele și peisajele costiere și pentru a preveni poluarea mării, a apei, a aerului și a solului; |
| --- | --- |

(a)

Agricultură și industrie

localizarea și desfășurarea activităților agricole și industriale garantează un nivel înalt de protecție a mediului, pentru a conserva ecosistemele și peisajele costiere și pentru a preveni poluarea mării, a apei, a aerului și a solului;

| (b) | Pescuit:






  (i) | proiectele de dezvoltare țin seama de necesitatea protejării zonelor de pescuit; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pescuit:

(i)

proiectele de dezvoltare țin seama de necesitatea protejării zonelor de pescuit;

| (ii) | practicile de pescuit sunt compatibile cu exploatarea durabilă a resurselor marine naturale; |
| --- | --- |

(ii)

practicile de pescuit sunt compatibile cu exploatarea durabilă a resurselor marine naturale;

| (c) | Acvacultură:






  (i) | proiectele de dezvoltare țin seama de necesitatea protejării zonelor de acvacultură și de cultură a moluștelor; |
| --- | --- | --- |

(c)

Acvacultură:

(i)

proiectele de dezvoltare țin seama de necesitatea protejării zonelor de acvacultură și de cultură a moluștelor;

| (ii) | acvacultura este reglementată prin controlarea utilizării factorilor productivi și prin tratarea deșeurilor; |
| --- | --- |

(ii)

acvacultura este reglementată prin controlarea utilizării factorilor productivi și prin tratarea deșeurilor;

| (d) | Turism, activități sportive și de recreere:






  (i) | se încurajează un turism de coastă durabil, care să protejeze ecosistemele, resursele naturale, patrimoniul cultural și peisajele; |
| --- | --- | --- |

(d)

Turism, activități sportive și de recreere:

(i)

se încurajează un turism de coastă durabil, care să protejeze ecosistemele, resursele naturale, patrimoniul cultural și peisajele;

| (ii) | se promovează forme specifice de turism de coastă, inclusiv turismul cultural, agroturismul și ecoturismul, respectând totodată tradițiile populațiilor locale; |
| --- | --- |

(ii)

se promovează forme specifice de turism de coastă, inclusiv turismul cultural, agroturismul și ecoturismul, respectând totodată tradițiile populațiilor locale;

| (iii) | practicarea diverselor sporturi și activități de recreere, inclusiv pescuitul și colectarea de moluște în scopuri recreative, sunt reglementate și, dacă este necesar, interzise; |
| --- | --- |

(iii)

practicarea diverselor sporturi și activități de recreere, inclusiv pescuitul și colectarea de moluște în scopuri recreative, sunt reglementate și, dacă este necesar, interzise;

| (e) | Exploatarea resurselor naturale specifice:






  (i) | excavarea și extracția mineralelor, inclusiv utilizarea apei de mare în instalațiile de desalinizare și la prelucrarea pietrei, fac obiectul unei autorizări prealabile; |
| --- | --- | --- |

(e)

Exploatarea resurselor naturale specifice:

(i)

excavarea și extracția mineralelor, inclusiv utilizarea apei de mare în instalațiile de desalinizare și la prelucrarea pietrei, fac obiectul unei autorizări prealabile;

| (ii) | extracția nisipului, inclusiv a nisipului de pe fundul mării, și a sedimentelor fluviale este reglementată sau chiar interzisă atunci când poate afecta în mod negativ echilibrul ecosistemelor costiere; |
| --- | --- |

(ii)

extracția nisipului, inclusiv a nisipului de pe fundul mării, și a sedimentelor fluviale este reglementată sau chiar interzisă atunci când poate afecta în mod negativ echilibrul ecosistemelor costiere;

| (iii) | se monitorizează acviferele de coastă și zonele dinamice de contact sau de interfață între apa dulce și cea sărată care pot fi afectate în mod negativ de extragerea apelor subterane sau de deversările în mediul natural; |
| --- | --- |

(iii)

se monitorizează acviferele de coastă și zonele dinamice de contact sau de interfață între apa dulce și cea sărată care pot fi afectate în mod negativ de extragerea apelor subterane sau de deversările în mediul natural;

| (f) | Infrastructură, instalații de producere a energiei electrice, porturi și lucrări și structuri maritime
  astfel de infrastructuri, instalații, lucrări și structuri fac obiectul unei autorizări, astfel încât impactul lor negativ asupra ecosistemelor, a peisajelor și a geomorfologiei costiere să fie redus la maximum sau, după caz, compensat prin măsuri cu caracter nefinanciar; |
| --- | --- |

(f)

Infrastructură, instalații de producere a energiei electrice, porturi și lucrări și structuri maritime

astfel de infrastructuri, instalații, lucrări și structuri fac obiectul unei autorizări, astfel încât impactul lor negativ asupra ecosistemelor, a peisajelor și a geomorfologiei costiere să fie redus la maximum sau, după caz, compensat prin măsuri cu caracter nefinanciar;

| (g) | Activități maritime
  activitățile maritime se desfășoară în așa fel încât să asigure conservarea ecosistemelor costiere, în conformitate cu normele, standardele și procedurile prevăzute de convențiile internaționale relevante. |
| --- | --- |

(g)

Activități maritime

activitățile maritime se desfășoară în așa fel încât să asigure conservarea ecosistemelor costiere, în conformitate cu normele, standardele și procedurile prevăzute de convențiile internaționale relevante.

Articolul 10

Ecosisteme costiere specifice

Părțile adoptă măsuri pentru a proteja caracteristicile anumitor ecosisteme costiere specifice, după cum urmează:

| 1. | Zone umede și estuare
  Pe lângă crearea unor zone protejate și pentru a împiedica dispariția zonelor umede și a estuarelor, părțile:






  (a) | țin seama, în cadrul strategiilor, al planurilor și al programelor naționale privind zonele costiere și atunci când eliberează autorizații, de funcția ecologică, economică și socială a zonelor umede și a estuarelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Zone umede și estuare

Pe lângă crearea unor zone protejate și pentru a împiedica dispariția zonelor umede și a estuarelor, părțile:

(a)

țin seama, în cadrul strategiilor, al planurilor și al programelor naționale privind zonele costiere și atunci când eliberează autorizații, de funcția ecologică, economică și socială a zonelor umede și a estuarelor;

| (b) | iau măsurile necesare pentru a reglementa sau, dacă este cazul, pentru a interzice desfășurarea activităților care pot avea efecte negative asupra zonelor umede și a estuarelor; |
| --- | --- |

(b)

iau măsurile necesare pentru a reglementa sau, dacă este cazul, pentru a interzice desfășurarea activităților care pot avea efecte negative asupra zonelor umede și a estuarelor;

| (c) | procedează, în măsura posibilului, la restaurarea zonelor umede costiere degradate, pentru a reactiva rolul pozitiv al acestora în procesele ecologice costiere. |
| --- | --- |

(c)

procedează, în măsura posibilului, la restaurarea zonelor umede costiere degradate, pentru a reactiva rolul pozitiv al acestora în procesele ecologice costiere.

| 2. | Habitate marine
  Recunoscând necesitatea protejării zonelor marine care găzduiesc habitate și specii a căror conservare este de o mare valoare, indiferent de clasificarea lor drept zone protejate, părțile:






  (a) | adoptă măsuri pentru a asigura, prin dispoziții legislative, protejarea, conservarea, amenajarea și managementul zonelor marine și costiere, în special al zonelor care găzduiesc habitate și specii a căror conservare constituie o mare valoare; |
| --- | --- | --- |

2.

Habitate marine

Recunoscând necesitatea protejării zonelor marine care găzduiesc habitate și specii a căror conservare este de o mare valoare, indiferent de clasificarea lor drept zone protejate, părțile:

(a)

adoptă măsuri pentru a asigura, prin dispoziții legislative, protejarea, conservarea, amenajarea și managementul zonelor marine și costiere, în special al zonelor care găzduiesc habitate și specii a căror conservare constituie o mare valoare;

| (b) | se angajează să promoveze cooperarea regională și internațională în scopul punerii în aplicare a unor programe comune de protecție a habitatelor marine. |
| --- | --- |

(b)

se angajează să promoveze cooperarea regională și internațională în scopul punerii în aplicare a unor programe comune de protecție a habitatelor marine.

| 3. | Păduri și zone împădurite din zona costieră
  Părțile adoptă măsuri destinate să conserve sau să dezvolte pădurile și zonele împădurite din zonele costiere localizate, în special, în afara zonelor special protejate. |
| --- | --- |

3.

Păduri și zone împădurite din zona costieră

Părțile adoptă măsuri destinate să conserve sau să dezvolte pădurile și zonele împădurite din zonele costiere localizate, în special, în afara zonelor special protejate.

| 4. | Dune
  Părțile se angajează să conserve și, dacă este posibil, să reabiliteze în mod durabil dunele și bancurile de nisip. |
| --- | --- |

4.

Dune

Părțile se angajează să conserve și, dacă este posibil, să reabiliteze în mod durabil dunele și bancurile de nisip.

Articolul 11

Peisajele costiere

(1)   Recunoscând valoarea estetică, naturală și culturală a peisajelor costiere, indiferent de clasificarea lor drept zone protejate, părțile adoptă măsuri pentru a asigura protecția peisajelor costiere prin legislație, planificare și management.

(2)   Părțile se angajează să promoveze cooperarea regională și internațională în domeniul protecției peisajelor și, în special, în domeniul punerii în aplicare, după caz, a unor acțiuni comune referitoare la peisajele costiere transfrontaliere.

Articolul 12

Insule

Părțile se angajează să asigure o protecție specială a insulelor, inclusiv a insulelor mici, și, în acest scop:

| (a) | să promoveze activități ecologice în aceste zone și să ia măsuri speciale pentru a asigura participarea locuitorilor la protejarea ecosistemelor costiere pe baza tradițiilor și a cunoștințelor locale; |
| --- | --- |

(a)

să promoveze activități ecologice în aceste zone și să ia măsuri speciale pentru a asigura participarea locuitorilor la protejarea ecosistemelor costiere pe baza tradițiilor și a cunoștințelor locale;

| (b) | să țină seama de caracteristicile specifice ale mediului insular și de necesitatea de a asigura interacțiunea insulelor în strategiile, planurile și programele naționale privind zonele costiere, precum și în cadrul instrumentelor de management, în special în ceea ce privește transportul, turismul, pescuitul, deșeurile și apa. |
| --- | --- |

(b)

să țină seama de caracteristicile specifice ale mediului insular și de necesitatea de a asigura interacțiunea insulelor în strategiile, planurile și programele naționale privind zonele costiere, precum și în cadrul instrumentelor de management, în special în ceea ce privește transportul, turismul, pescuitul, deșeurile și apa.

Articolul 13

Patrimoniul cultural

(1)   Părțile adoptă, individual sau împreună, toate măsurile adecvate în vederea conservării și a protejării patrimoniului cultural, în special arheologic și istoric, al zonelor costiere, inclusiv patrimoniul cultural subacvatic, în conformitate cu instrumentele naționale și internaționale aplicabile.

(2)   Părțile se asigură că în special conservarea in situ a patrimoniului cultural al zonelor costiere este considerată prima opțiune înainte de orice altă intervenție asupra acestui patrimoniu.

(3)   Părțile se asigură în special că elementele patrimoniului cultural subacvatic al zonelor costiere scoase din mediul marin sunt conservate și gestionate într-un mod care să le asigure conservarea pe termen lung și că nu sunt tranzacționate, vândute, cumpărate sau oferite la schimb ca bunuri comerciale.

Articolul 14

Participare

(1)   Pentru a garanta o guvernanță eficientă pe tot parcursul procesului de management integrat al zonelor costiere, părțile iau toate măsurile necesare pentru a asigura implicarea corespunzătoare în etapele formulării și implementării strategiilor, a planurilor și a programelor privind zonele costiere și marine, precum și în cea a eliberării diverselor autorizații, a diverselor părți interesate, inclusiv:

| — | a comunităților teritoriale și a entităților publice vizate; |
| --- | --- |

—

a comunităților teritoriale și a entităților publice vizate;

| — | a agenților economici; |
| --- | --- |

—

a agenților economici;

| — | a organizațiilor neguvernamentale; |
| --- | --- |

—

a organizațiilor neguvernamentale;

| — | a actorilor sociali; |
| --- | --- |

—

a actorilor sociali;

| — | a publicului vizat. |
| --- | --- |

—

a publicului vizat.

Această participare implică, inter alia, organisme consultative, anchete sau audieri publice și se poate extinde la parteneriate.

(2)   Pentru a asigura o astfel de participare, părțile furnizează informații în timp util, în mod adecvat și eficient.

(3)   Fiecare parte interesată care contestă decizii, acte sau omisiuni dispune de proceduri de mediere sau conciliere, precum și de un drept de recurs pe cale administrativă sau judiciară, sub rezerva dispozițiilor privind participarea stabilite de părți în ceea ce privește planurile, programele sau proiectele referitoare la zona costieră.

Articolul 15

Sensibilizare, formare, educație și cercetare

(1)   Părțile se angajează să întreprindă, la nivel național, regional sau local, activități de sensibilizare cu privire la managementul integrat al zonelor costiere și să desfășoare programe educaționale și activități de formare și educare a publicului în acest domeniu.

(2)   Părțile organizează, în mod direct, multilateral sau bilateral, ori cu sprijinul Organizației, Centrului sau organizațiilor internaționale vizate, programe educaționale și activități de formare și educare a publicului în ceea ce privește managementul integrat al zonelor costiere, cu scopul de a asigura dezvoltarea durabilă a acestora.

(3)   Părțile procedează la activități de cercetare științifică interdisciplinară cu privire la managementul integrat al zonelor costiere și la interacțiunea dintre activități și impactul acestora asupra zonelor costiere. În acest scop, părțile ar trebui să înființeze sau să sprijine centre de cercetare specializate. Obiectivul unei astfel de cercetări este, în special, dobândirea de noi cunoștințe cu privire la managementul integrat al zonelor costiere, informarea publicului și facilitarea procesului decizional la nivel public și privat.

PARTEA III

INSTRUMENTE PENTRU MANAGEMENTUL INTEGRAT AL ZONELOR COSTIERE

Articolul 16

Mecanisme de monitorizare și observare, rețele

(1)   Părțile utilizează și consolidează actualele mecanisme adecvate de monitorizare și observare sau, dacă este cazul, creează altele noi. De asemenea, ele pregătesc și actualizează în permanență inventare naționale ale zonelor costiere, care trebuie să cuprindă, în măsura posibilului, informații cu privire la resurse și activități, precum și la instituțiile, legislația și planurile care pot influența zonele costiere.

(2)   Pentru a promova schimburile de experiențe, date și bune practici științifice, părțile participă, la niveluri administrative și științifice adecvate, la o rețea de zone costiere mediteraneene, în cooperare cu Organizația.

(3)   În vederea facilitării unei observări regulate a statului și a evoluției zonelor costiere, părțile convin asupra unui proces și a unui formular de referință pentru colectarea datelor necesare inventarelor naționale.

(4)   Părțile iau toate măsurile necesare pentru a asigura accesul publicului la informațiile obținute prin intermediul mecanismelor de observare și al rețelelor.

Articolul 17

Strategia mediteraneană de management integrat al zonelor costiere

Părțile se angajează să coopereze în vederea promovării unei dezvoltări durabile și a unui management integrat al zonelor costiere, ținând seama de Strategia mediteraneană de dezvoltare durabilă și, după caz, completând-o. În acest scop, părțile definesc, cu sprijinul Centrului, un cadru regional comun pentru managementul integrat al zonelor costiere mediteraneene, care să fie implementat prin planuri de acțiune regionale adecvate și prin alte instrumente operaționale, precum și prin strategii naționale proprii.

Articolul 18

Strategii, planuri și programe naționale pentru zonele costiere

(1)   Fiecare parte consolidează sau elaborează o strategie națională de management integrat al zonelor costiere, precum și planuri și programe de implementare pentru zonele de coastă conforme cu cadrul regional comun și în conformitate cu obiectivele și principiile de management integrat ale prezentului protocol, și informează Organizația cu privire la mecanismul de coordonare adoptat pentru această strategie.

(2)   Strategia națională, bazată pe o analiză a situației curente, prevede obiective, stabilește priorități bine justificate, identifică ecosistemele costiere care au nevoie de management, precum și toți participanții și procesele relevante, enumără măsurile care trebuie adoptate și costurile acestora, precum și instrumentele instituționale și mijloacele juridice și financiare disponibile, și stabilește un calendar de implementare.

(3)   Planurile și programele pentru zonele costiere, care pot fi independente sau integrate în alte planuri și programe, precizează orientările strategiei naționale și procedează la implementarea acesteia la un nivel teritorial adecvat, stabilind, inter alia și după caz, capacitățile de încărcare și condițiile de alocare și utilizare a părților de mare și de uscat ale zonelor costiere.

(4)   Părțile stabilesc indicatori adecvați pentru a evalua eficacitatea strategiilor, a planurilor și a programelor de management integrat al zonei costiere, precum și progresele realizate în punerea în aplicare a protocolului.

Articolul 19

Evaluarea de mediu

(1)   Ținând seama de fragilitatea zonelor costiere, părțile se asigură că procesul și studiile conexe de evaluare a impactului asupra mediului al proiectelor publice și private care pot avea efecte semnificative asupra zonelor costiere și, în special, asupra ecosistemelor din aceste zone iau în considerare sensibilitatea specifică a mediului și interdependența dintre părțile de mare și de uscat ale zonei costiere.

(2)   După aceleași criterii, părțile stabilesc, după caz, o evaluare de mediu strategică a planurilor și a programelor care afectează zona costieră.

(3)   Evaluările de mediu trebuie să ia în considerare impactul cumulativ asupra zonelor costiere, acordând atenția cuvenită, inter alia, capacităților lor de încărcare.

Articolul 20

Politica funciară

(1)   Pentru a promova managementul integrat al zonelor costiere, pentru a reduce presiunile economice, pentru a conserva zonele deschise și pentru a permite accesul publicului la mare și de-a lungul țărmului, părțile adoptă instrumente și măsuri adecvate în materie de politică funciară, inclusiv la nivelul procesului de planificare.

(2)   În acest scop și pentru a asigura un management durabil al domeniului public și privat din zonele costiere, părțile pot adopta, inter alia, mecanisme de cumpărare, cesionare, donare sau transferare a terenurilor către domeniul public și pot institui servituți asupra proprietăților.

Articolul 21

Instrumente economice, financiare și fiscale

Pentru a implementa strategiile naționale, planurile și programele privind zonele costiere, părțile pot lua măsuri adecvate de adoptare a unor instrumente economice, financiare și/sau fiscale relevante, destinate să sprijine inițiativele locale, regionale și naționale de management integrat al zonelor costiere.

PARTEA IV

RISCURI CARE AFECTEAZĂ ZONA COSTIERĂ

Articolul 22

Riscuri naturale

În cadrul strategiilor naționale de management integrat al zonelor costiere, părțile elaborează politici de prevenire a dezastrelor naturale. În acest scop, efectuează evaluări ale vulnerabilității și riscurilor pentru zonele costiere și adoptă măsuri de prevenire, atenuare și adaptare pentru a combate efectele dezastrelor naturale, în special pe cele ale schimbărilor climatice.

Articolul 23

Eroziunea costieră

(1)   În conformitate cu obiectivele și principiile prevăzute la articolele 5 și 6 din prezentul protocol, părțile se angajează, în scopul prevenirii și al atenuării mai eficiente a impactului negativ al eroziunii costiere, să adopte măsurile necesare pentru a menține sau reface capacitatea naturală a litoralului de a se adapta la schimbări, inclusiv la cele cauzate de creșterea nivelului mării.

(2)   Atunci când plănuiesc să întreprindă noi activități și lucrări în zona costieră, inclusiv structuri maritime și lucrări de apărare de coastă, părțile țin seama în mod special de efectele negative ale acestora asupra eroziunii costiere, precum și de posibilele costuri directe și indirecte aferente. În ceea ce privește activitățile și structurile existente, părțile trebuie să adopte măsuri destinate să minimizeze efectele acestora asupra eroziunii costiere.

(3)   Părțile depun toate eforturile pentru a anticipa impactul eroziunii costiere prin managementul integrat al activităților, inclusiv prin adoptarea unor măsuri specifice privind sedimentele costiere și lucrările costiere.

(4)   Părțile se angajează să împărtășească orice date științifice care ar putea contribui la o mai bună cunoaștere a stării, evoluției și impactului eroziunii costiere.

Articolul 24

Reacția la dezastrele naturale

(1)   Părțile se angajează să promoveze cooperarea internațională în ceea ce privește reacția la dezastrele naturale și să ia toate măsurile necesare pentru a face față în timp util efectelor acestora.

(2)   Părțile se angajează să coordoneze utilizarea echipamentelor de detectare, avertizare și comunicare de care dispun, utilizând mecanismele și inițiativele existente, pentru a asigura transmiterea în cel mai scurt timp a informațiilor urgente cu privire la dezastrele naturale majore. Părțile notifică Organizației care sunt autoritățile naționale competente să furnizeze și să primească astfel de informații în contextul mecanismelor internaționale relevante.

(3)   Părțile se angajează să promoveze cooperarea reciprocă și cooperarea între autoritățile naționale, regionale și locale, organizațiile neguvernamentale și alte organizații competente în vederea acordării de ajutor umanitar, în regim de urgență, ca reacție la dezastrele naturale care afectează zonele costiere ale Mării Mediterane.

PARTEA V

COOPERARE INTERNAȚIONALĂ

Articolul 25

Formare și cercetare

(1)   Părțile se angajează, în mod direct sau cu sprijinul Organizației sau al organizațiilor internaționale competente, să coopereze în vederea formării personalului științific, tehnic și administrativ în domeniul managementului integrat al zonelor costiere, în special în scopul:

| (a) | identificării și consolidării capacităților; |
| --- | --- |

(a)

identificării și consolidării capacităților;

| (b) | dezvoltării cercetării științifice și tehnice; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltării cercetării științifice și tehnice;

| (c) | promovării centrelor specializate în managementul integrat al zonelor costiere; |
| --- | --- |

(c)

promovării centrelor specializate în managementul integrat al zonelor costiere;

| (d) | promovării programelor de formare pentru profesioniștii locali. |
| --- | --- |

(d)

promovării programelor de formare pentru profesioniștii locali.

(2)   Părțile se angajează, în mod direct sau cu sprijinul Organizației sau al organizațiilor internaționale competente, să promoveze cercetarea științifică și tehnică în domeniul managementului integrat al zonelor costiere, în special prin schimbul de informații cu caracter științific și tehnic și prin coordonarea programelor lor de cercetare pe teme de interes comun.

Articolul 26

Asistență științifică și tehnică

În scopul managementului integrat al zonelor costiere, părțile se angajează, în mod direct sau cu sprijinul Organizației sau al organizațiilor internaționale competente, să coopereze pentru a acorda asistență științifică și tehnică tuturor părților care o solicită, inclusiv în vederea asigurării accesului la tehnologii ecologice și a transferului acestora, precum și de alte forme de asistență posibile.

Articolul 27

Schimb de informații și activități de interes comun

(1)   Părțile se angajează, în mod direct sau cu sprijinul Organizației sau al organizațiilor internaționale competente, să coopereze în vederea schimbului de informații cu privire la utilizarea celor mai bune practici ecologice.

(2)   Cu sprijinul Organizației, părțile trebuie în special:

| (a) | să stabilească indicatori de management al zonelor costiere, ținând seama de cei existenți, și să coopereze în vederea utilizării respectivilor indicatori; |
| --- | --- |

(a)

să stabilească indicatori de management al zonelor costiere, ținând seama de cei existenți, și să coopereze în vederea utilizării respectivilor indicatori;

| (b) | să elaboreze și să actualizeze în permanență evaluări ale utilizării și managementului zonelor costiere; |
| --- | --- |

(b)

să elaboreze și să actualizeze în permanență evaluări ale utilizării și managementului zonelor costiere;

| (c) | să desfășoare activități de interes comun, cum ar fi proiecte demonstrative de management integrat al zonelor costiere. |
| --- | --- |

(c)

să desfășoare activități de interes comun, cum ar fi proiecte demonstrative de management integrat al zonelor costiere.

Articolul 28

Cooperare transfrontalieră

Părțile depun toate eforturile, direct sau cu sprijinul Organizației sau al organizațiilor internaționale competente, în mod bilateral sau multilateral, pentru a-și coordona, după caz, strategiile, planurile și programele naționale privind zonele costiere în materie de zone costiere contigue. Organismele administrative naționale relevante sunt asociate acestei coordonări.

Articolul 29

Evaluare transfrontalieră de mediu

(1)   În cadrul prezentului protocol, părțile, înainte să autorizeze sau să aprobe planuri, programe și proiecte care ar putea avea importante efecte negative asupra zonelor costiere ale altor părți, cooperează prin notificare, schimb de informații și consultare în vederea evaluării impactului pe care îl au asupra mediului respectivele planuri, programe și proiecte, ținând seama de articolul 19 din prezentul protocol și de articolul 4 alineatul (3) litera (d) din Convenție.

(2)   În acest scop, părțile se angajează să coopereze în elaborarea și adaptarea unor orientări adecvate pentru stabilirea procedurilor de notificare, schimb de informații și consultare în toate etapele procesului.

(3)   După caz, părțile pot încheia acorduri bilaterale sau multilaterale în scopul aplicării eficace a prezentului articol.

PARTEA VI

DISPOZIȚII INSTITUȚIONALE

Articolul 30

Puncte focale

Fiecare parte desemnează un punct focal care să facă legătura cu Centrul în ceea ce privește aspectele tehnice și științifice ale aplicării prezentului protocol și care să difuzeze informații la nivel național, regional și local. Punctele focale se reunesc periodic pentru a exercita funcțiile care decurg din prezentul protocol.

Articolul 31

Rapoarte

Părțile prezintă, la reuniunile ordinare ale părților contractante, rapoarte cu privire la punerea în aplicare a prezentului protocol, sub o formă și la intervale stabilite în cadrul respectivelor reuniuni, inclusiv cu privire la măsurile adoptate, eficacitatea acestora și problemele întâlnite în punerea lor în aplicare.

Articolul 32

Coordonare instituțională

(1)   Organizația este responsabilă cu coordonarea punerii în aplicare a prezentului protocol. În acest scop, beneficiază de sprijinul Centrului, căruia îi poate încredința următoarele funcții:

| (a) | să sprijine părțile în definirea unui cadru regional comun pentru managementul integrat al zonelor costiere mediteraneene în conformitate cu articolul 17; |
| --- | --- |

(a)

să sprijine părțile în definirea unui cadru regional comun pentru managementul integrat al zonelor costiere mediteraneene în conformitate cu articolul 17;

| (b) | să pregătească un raport periodic asupra situației și a evoluției managementului integrat al zonelor costiere din Marea Mediterană, pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului protocol; |
| --- | --- |

(b)

să pregătească un raport periodic asupra situației și a evoluției managementului integrat al zonelor costiere din Marea Mediterană, pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului protocol;

| (c) | să facă schimb de informații și să desfășoare activități de interes comun în conformitate cu articolul 27; |
| --- | --- |

(c)

să facă schimb de informații și să desfășoare activități de interes comun în conformitate cu articolul 27;

| (d) | la cerere, să ajute părțile:






  — | să participe la o rețea de zone costiere mediteraneene în conformitate cu articolul 16; |
| --- | --- | --- |

(d)

la cerere, să ajute părțile:

—

să participe la o rețea de zone costiere mediteraneene în conformitate cu articolul 16;

| — | să pregătească și să pună în aplicare strategiile naționale de management integrat al zonelor costiere în conformitate cu articolul 18; |
| --- | --- |

—

să pregătească și să pună în aplicare strategiile naționale de management integrat al zonelor costiere în conformitate cu articolul 18;

| — | să coopereze în activitățile de formare și programele de cercetare științifică și tehnică în conformitate cu articolul 25; |
| --- | --- |

—

să coopereze în activitățile de formare și programele de cercetare științifică și tehnică în conformitate cu articolul 25;

| — | să coordoneze, după caz, managementul zonelor costiere transfrontaliere în conformitate cu articolul 28; |
| --- | --- |

—

să coordoneze, după caz, managementul zonelor costiere transfrontaliere în conformitate cu articolul 28;

| (e) | să organizeze reuniunile punctelor focale în conformitate cu articolul 30; |
| --- | --- |

(e)

să organizeze reuniunile punctelor focale în conformitate cu articolul 30;

| (f) | să execute orice altă funcție care îi este încredințată de către părți. |
| --- | --- |

(f)

să execute orice altă funcție care îi este încredințată de către părți.

(2)   În scopul punerii în aplicare a prezentului protocol, părțile, Organizația și Centrul pot pune împreună bazele cooperării cu organizații neguvernamentale ale căror activități se raportează la prezentul protocol.

Articolul 33

Reuniunile părților

(1)   Reuniunile ordinare ale părților la prezentul protocol au loc cu prilejul reuniunilor ordinare ale părților contractante la Convenție, organizate în conformitate cu articolul 18 din Convenție. Părțile pot, de asemenea, să țină reuniuni extraordinare în conformitate cu articolul menționat.

(2)   Obiectivele reuniunilor părților la prezentul protocol sunt:

| (a) | să evalueze în permanență punerea în aplicare a prezentului protocol; |
| --- | --- |

(a)

să evalueze în permanență punerea în aplicare a prezentului protocol;

| (b) | să se asigure că prezentul protocol este aplicat în coordonare și în sinergie cu celelalte protocoale; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure că prezentul protocol este aplicat în coordonare și în sinergie cu celelalte protocoale;

| (c) | să supravegheze activitatea Organizației și a Centrului cu privire la punerea în aplicare a prezentului protocol și să le îndrume în activitățile lor; |
| --- | --- |

(c)

să supravegheze activitatea Organizației și a Centrului cu privire la punerea în aplicare a prezentului protocol și să le îndrume în activitățile lor;

| (d) | să analizeze eficiența măsurilor adoptate în materie de management integrat al zonelor costiere și necesitatea adoptării unor noi măsuri, în special sub formă de anexe sau de modificări ale prezentului protocol; |
| --- | --- |

(d)

să analizeze eficiența măsurilor adoptate în materie de management integrat al zonelor costiere și necesitatea adoptării unor noi măsuri, în special sub formă de anexe sau de modificări ale prezentului protocol;

| (e) | să adreseze părților recomandări cu privire la măsurile care se impun pentru punerea în aplicare a prezentului protocol; |
| --- | --- |

(e)

să adreseze părților recomandări cu privire la măsurile care se impun pentru punerea în aplicare a prezentului protocol;

| (f) | să examineze propunerile formulate cu ocazia reuniunilor punctelor focale în conformitate cu articolul 30 din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(f)

să examineze propunerile formulate cu ocazia reuniunilor punctelor focale în conformitate cu articolul 30 din prezentul protocol;

| (g) | să analizeze rapoartele transmise de părți și să formuleze recomandări adecvate în conformitate cu articolul 26 din Convenție; |
| --- | --- |

(g)

să analizeze rapoartele transmise de părți și să formuleze recomandări adecvate în conformitate cu articolul 26 din Convenție;

| (h) | să examineze orice alte informații relevante furnizate prin intermediul Centrului; |
| --- | --- |

(h)

să examineze orice alte informații relevante furnizate prin intermediul Centrului;

| (i) | să examineze, după caz, orice alte aspecte relevante pentru prezentul protocol. |
| --- | --- |

(i)

să examineze, după caz, orice alte aspecte relevante pentru prezentul protocol.

PARTEA VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 34

Raportul cu Convenția

(1)   Dispozițiile Convenției privind orice protocol se aplică prezentului protocol.

(2)   Regulamentul de procedură și normele financiare adoptate în conformitate cu articolul 24 din Convenție se aplică prezentului protocol, cu excepția cazului în care părțile la prezentul protocol convin altfel.

Articolul 35

Raportul cu părți terțe

(1)   Dacă este cazul, părțile invită state care nu sunt părți la prezentul protocol, precum și organizații internaționale să coopereze la punerea în aplicare a prezentului protocol.

(2)   Părțile se angajează să adopte măsuri corespunzătoare, compatibile cu dreptul internațional, pentru a se asigura că nimeni nu întreprinde activități contrare principiilor și obiectivelor prezentului protocol.

Articolul 36

Semnare

Prezentul protocol este deschis spre semnarea de către orice parte contractantă la Convenție la Madrid, Spania, de la 21 ianuarie 2008 la 20 ianuarie 2009.

Articolul 37

Ratificare, acceptare sau aprobare

Prezentul protocol este supus ratificării, acceptării sau aprobării. Instrumentele de ratificare, acceptare sau aprobare se depun la Guvernul Spaniei, care își asumă funcțiile de depozitar.

Articolul 38

Aderare

Începând cu 21 ianuarie 2009, prezentul protocol este deschis spre aderare oricărei părți la Convenție.

Articolul 39

Intrare în vigoare

Prezentul protocol intră în vigoare în a treizecea (30) zi de la data depunerii a cel puțin șase (6) instrumente de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare.

Articolul 40

Texte autentice

Originalul prezentului protocol, ale cărui texte în limbile arabă, engleză, franceză și spaniolă sunt în egală măsură autentice, se depune la depozitar.

DREPT CARE subsemnații, pe deplin autorizați în acest sens, au semnat prezentul protocol.

ÎNCHEIAT LA MADRID, SPANIA, la douăzeci și unu ianuarie două mii opt.

---

4.2.2009

| 4.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---