# Den Europæiske Unions L 45/14.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 45 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang14. februar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 45

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang14. februar 2009

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/107/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 23. januar 2009 om ændring af beslutning 2006/861/EF og 2006/920/EF om tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemer i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog
  (meddelt under nummer K(2009) 38)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 100 fra FN’s Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af elektriske batteridrevne køretøjer for så vidt angår specifikke krav til konstruktion, funktionel sikkerhed og hydrogenemission — Revision 2 | 17 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/107/EF

*

Kommissionens beslutning af 23. januar 2009 om ændring af beslutning 2006/861/EF og 2006/920/EF om tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemer i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog
  (meddelt under nummer K(2009) 38)


   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 38)

(
  1

1

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 100 fra FN’s Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af elektriske batteridrevne køretøjer for så vidt angår specifikke krav til konstruktion, funktionel sikkerhed og hydrogenemission — Revision 2

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 14.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 45/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 23. januar 2009

om ændring af beslutning 2006/861/EF og 2006/920/EF om tekniske specifikationer for interoperabilitet gældende for delsystemer i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

(meddelt under nummer K(2009) 38)

(EØS-relevant tekst)

(2009/107/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (omarbejdning) (1), særlig artikel 6, stk. 1,

under henvisning til Det Europæiske Jernbaneagenturs henstilling om mellemliggende revision af TSI’en for godsvogne (ERA/REC/INT/03-2008) af 27. oktober 2008, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 (2) skal Det Europæiske Jernbaneagentur (herefter benævnt »Jernbaneagenturet«) sikre, at de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI’erne) er tilpasset de tekniske fremskridt, markedsudviklingen og de samfundsmæssige krav, og foreslå Kommissionen de ændringer i TSI’erne, som det finder nødvendige. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 (2) skal Det Europæiske Jernbaneagentur (herefter benævnt »Jernbaneagenturet«) sikre, at de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI’erne) er tilpasset de tekniske fremskridt, markedsudviklingen og de samfundsmæssige krav, og foreslå Kommissionen de ændringer i TSI’erne, som det finder nødvendige.

| (2) | Ved beslutning K(2007) 3371 af 13. juli 2007 udstedte Kommissionen et rammemandat til agenturet, hvori det fik til opgave at varetage visse opgaver i medfør af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (4). Med dette rammemandat fik agenturet til opgave dels at revidere TSI’en »rullende materiel — godsvogne«, der blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 2006/861/EF af 28. juli 2006 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet »rullende materiel — godsvogne« i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (5), dels at fremsætte tekniske udtalelser om kritiske fejl og offentliggøre en liste over mindre fejl. |
| --- | --- |

(2)

Ved beslutning K(2007) 3371 af 13. juli 2007 udstedte Kommissionen et rammemandat til agenturet, hvori det fik til opgave at varetage visse opgaver i medfør af Rådets direktiv 96/48/EF af 23. juli 1996 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (4). Med dette rammemandat fik agenturet til opgave dels at revidere TSI’en »rullende materiel — godsvogne«, der blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 2006/861/EF af 28. juli 2006 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet »rullende materiel — godsvogne« i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (5), dels at fremsætte tekniske udtalelser om kritiske fejl og offentliggøre en liste over mindre fejl.

| (3) | I og med at konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) fra 1999 trådte i kraft den 1. juli 2006, er der kommet nye regler for tekniske specifikationer for godsvogne. Den tidligere RIV-aftale mellem jernbanevirksomheder er delvis afløst af en ny, privat og frivillig aftale, »the General Contract of Use (GCU)« (6), mellem jernbanevirksomheder og ihændehavere af godsvogne og af beslutning 2006/861/EF. |
| --- | --- |

(3)

I og med at konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) fra 1999 trådte i kraft den 1. juli 2006, er der kommet nye regler for tekniske specifikationer for godsvogne. Den tidligere RIV-aftale mellem jernbanevirksomheder er delvis afløst af en ny, privat og frivillig aftale, »the General Contract of Use (GCU)« (6), mellem jernbanevirksomheder og ihændehavere af godsvogne og af beslutning 2006/861/EF.

| (4) | Vogne, der var registreret i henhold til RIV-aftalen, skulle kun have én tilladelse, som blev udstedt af den registrerende jernbanevirksomhed, hvorimod direktiv 2001/16/EF krævede én tilladelse per medlemsstat. Dette problem blev løst foreløbigt i afsnit 7.6 i bilaget til beslutning 2006/861/EF, hvorefter alle medlemsstater for at undgå, at sikkerhedsmyndighederne kontrollerer sikkerhed/interoperabilitet to gange skulle anerkende et sikkerhedscertifikat eller en ibrugtagningstilladelse, der er givet for en gruppe vogne i en medlemsstat. Beslutning 2006/861/EF fastsætter også, at i det omfang, den indeholder uafklarede spørgsmål, vil ibrugtagningstilladelsen blive gensidigt anerkendt, dog undtaget tilfældene i bilag JJ. Bilag JJ indeholder imidlertid ingen klar angivelse af, hvilke vilkår der skal være til stede, før en ibrugtagningstilladelse til en vogn udstedt i én medlemsstat skal anerkendes i andre medlemsstater, og derfor er der opstået forskellige fortolkninger under anvendelsen af afsnit 7.6 i bilaget til beslutning 2006/861/EF. Det har ført til juridisk usikkerhed og vanskeligheder for erhvervslivet, som har opfordret Kommissionen til at gribe ind omgående. |
| --- | --- |

(4)

Vogne, der var registreret i henhold til RIV-aftalen, skulle kun have én tilladelse, som blev udstedt af den registrerende jernbanevirksomhed, hvorimod direktiv 2001/16/EF krævede én tilladelse per medlemsstat. Dette problem blev løst foreløbigt i afsnit 7.6 i bilaget til beslutning 2006/861/EF, hvorefter alle medlemsstater for at undgå, at sikkerhedsmyndighederne kontrollerer sikkerhed/interoperabilitet to gange skulle anerkende et sikkerhedscertifikat eller en ibrugtagningstilladelse, der er givet for en gruppe vogne i en medlemsstat. Beslutning 2006/861/EF fastsætter også, at i det omfang, den indeholder uafklarede spørgsmål, vil ibrugtagningstilladelsen blive gensidigt anerkendt, dog undtaget tilfældene i bilag JJ. Bilag JJ indeholder imidlertid ingen klar angivelse af, hvilke vilkår der skal være til stede, før en ibrugtagningstilladelse til en vogn udstedt i én medlemsstat skal anerkendes i andre medlemsstater, og derfor er der opstået forskellige fortolkninger under anvendelsen af afsnit 7.6 i bilaget til beslutning 2006/861/EF. Det har ført til juridisk usikkerhed og vanskeligheder for erhvervslivet, som har opfordret Kommissionen til at gribe ind omgående.

| (5) | Det problem kan nu løses, fordi det i direktiv 2008/57/EF, artikel 23, stk. 1, fastsættes, at der ikke kræves nogen yderligere ibrugtagningstilladelse for køretøjer, der fuldt ud er i overensstemmelse med TSI’er, således at alle aspekter af de relevante delsystemer er omfattet uden særtilfælde og uden udestående punkter, der udelukkende vedrører den tekniske kompatibilitet mellem køretøjet og netværket, så længe de kører på net, der overholder TSI’erne i de øvrige medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i de relevante TSI’er. |
| --- | --- |

(5)

Det problem kan nu løses, fordi det i direktiv 2008/57/EF, artikel 23, stk. 1, fastsættes, at der ikke kræves nogen yderligere ibrugtagningstilladelse for køretøjer, der fuldt ud er i overensstemmelse med TSI’er, således at alle aspekter af de relevante delsystemer er omfattet uden særtilfælde og uden udestående punkter, der udelukkende vedrører den tekniske kompatibilitet mellem køretøjet og netværket, så længe de kører på net, der overholder TSI’erne i de øvrige medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i de relevante TSI’er.

| (6) | Beslutning 2006/861/EF indeholder en række udestående punkter og tekniske fejl. Selv om nationale tekniske forskrifter kunne anvendes til at opnå overensstemmelse med de væsentlige krav, som de udestående punkter har betydning for, er der ingen juridisk sikkerhed for, at de andre medlemsstater ville acceptere sådanne nationale løsninger. Dertil kommer, at den rette fremgangsmåde, når der foreligger en væsentlig eller alvorlig fejl, er at ændre den relevante TSI med det samme, jf. direktiv 2008/57/EF, artikel 7. |
| --- | --- |

(6)

Beslutning 2006/861/EF indeholder en række udestående punkter og tekniske fejl. Selv om nationale tekniske forskrifter kunne anvendes til at opnå overensstemmelse med de væsentlige krav, som de udestående punkter har betydning for, er der ingen juridisk sikkerhed for, at de andre medlemsstater ville acceptere sådanne nationale løsninger. Dertil kommer, at den rette fremgangsmåde, når der foreligger en væsentlig eller alvorlig fejl, er at ændre den relevante TSI med det samme, jf. direktiv 2008/57/EF, artikel 7.

| (7) | For at genetablere den fulde interoperabilitet for godsvogne i international transport, er det nødvendigt omgående at ændre beslutning 2006/861/EF for at tydeliggøre, under hvilke forhold en ibrugtagningstilladelse til en vogn, der opfylder TSI-kravene, skal være gyldig i alle andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

For at genetablere den fulde interoperabilitet for godsvogne i international transport, er det nødvendigt omgående at ændre beslutning 2006/861/EF for at tydeliggøre, under hvilke forhold en ibrugtagningstilladelse til en vogn, der opfylder TSI-kravene, skal være gyldig i alle andre medlemsstater.

| (8) | Vogne, der har fået ibrugtagningstilladelse i henhold til direktiv 2008/57/EF, artikel 22, stk. 1, og som har fået en tilladelse, der er gyldig i alle medlemsstater i overensstemmelse med direktiv 2008/57/EF, artikel 23, stk. 1, bør mærkes med en tydelig og let genkendelig bogstavmærkning. Derfor er det nødvendigt at ændre bilag P5 til TSI’en for delsystemet Drift og trafikstyring i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, vedtaget ved Kommissionens beslutning 2006/920/EF (7). |
| --- | --- |

(8)

Vogne, der har fået ibrugtagningstilladelse i henhold til direktiv 2008/57/EF, artikel 22, stk. 1, og som har fået en tilladelse, der er gyldig i alle medlemsstater i overensstemmelse med direktiv 2008/57/EF, artikel 23, stk. 1, bør mærkes med en tydelig og let genkendelig bogstavmærkning. Derfor er det nødvendigt at ændre bilag P5 til TSI’en for delsystemet Drift og trafikstyring i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, vedtaget ved Kommissionens beslutning 2006/920/EF (7).

| (9) | Beslutning 2006/861/EF og 2006/920/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Beslutning 2006/861/EF og 2006/920/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som blev nedsat ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som blev nedsat ved artikel 29, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Ændringer af beslutning 2006/861/EF

Beslutning 2006/861/EF ændres således:

| a) | Som artikel 1a indsættes:
  »Artikel 1a
  Tekniske dokumenter
  1.   Det Europæiske Jernbaneagentur offentliggør på sit websted indholdet af bilag LL som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.
  2.   Jernbaneagenturet offentliggør på sit websted listen over fuldt godkendte K-bremsesåler til international transport, jf. bilag P og JJ, som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.
  3.   Jernbaneagenturet offentliggør på sit websted supplerende specifikationer vedrørende træktøj, jf. bilag JJ, som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.
  4.   Jernbaneagenturet ajourfører de tekniske dokumenter, der er omhandlet i stk. 1-3, og underretter Kommissionen om reviderede udgaver. Kommissionen underretter medlemsstaterne gennem det udvalg, der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 2008/57/EF. Hvis Kommissionen eller en medlemsstat mener, at et teknisk dokument ikke opfylder kravene i direktiv 2008/57/EF eller andre forskrifter fra Fællesskabet, tages spørgsmålet op til drøftelse i udvalget. Jernbaneagenturet trækker de tekniske dokumenter tilbage eller ændrer dem på grundlag af udvalgets drøftelser og efter anmodning fra Kommissionen.« |
| --- | --- |

a)

Som artikel 1a indsættes:

»Artikel 1a

Tekniske dokumenter

1.   Det Europæiske Jernbaneagentur offentliggør på sit websted indholdet af bilag LL som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.

2.   Jernbaneagenturet offentliggør på sit websted listen over fuldt godkendte K-bremsesåler til international transport, jf. bilag P og JJ, som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.

3.   Jernbaneagenturet offentliggør på sit websted supplerende specifikationer vedrørende træktøj, jf. bilag JJ, som et teknisk dokument fra Jernbaneagenturet.

4.   Jernbaneagenturet ajourfører de tekniske dokumenter, der er omhandlet i stk. 1-3, og underretter Kommissionen om reviderede udgaver. Kommissionen underretter medlemsstaterne gennem det udvalg, der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 2008/57/EF. Hvis Kommissionen eller en medlemsstat mener, at et teknisk dokument ikke opfylder kravene i direktiv 2008/57/EF eller andre forskrifter fra Fællesskabet, tages spørgsmålet op til drøftelse i udvalget. Jernbaneagenturet trækker de tekniske dokumenter tilbage eller ændrer dem på grundlag af udvalgets drøftelser og efter anmodning fra Kommissionen.«

| b) | Bilagene ændres som anført i bilag I. |
| --- | --- |

b)

Bilagene ændres som anført i bilag I.

Artikel 2

Ændring af beslutning 2006/920/EF

Bilag P5 til beslutning 2006/920/EF ændres som anført i bilag II.

Artikel 3

Hvis mærkningen »TEN« på godsvogne, der er taget i brug, før denne beslutning trådte i kraft, ikke er i overensstemmelse med den i bilag II angivne betydning, fjernes den inden den 31. december 2010.

Artikel 4

Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. juli 2009.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2009.

På Kommissionens vegne

Antonio TAJANI

Næstformand

---

(1)  EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 220 af 21.6.2004, s. 3.

2

(3)  EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.

3

(4)  EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 344 af 8.12.2006, s. 1.

5

(6)  Se GCU’s websted: http://www.gcubureau.org

6

(7)  EUT L 359 af 18.12.2006, s. 1.

7

---

BILAG I

Bilagene til beslutning 2006/861/EF ændres således:

| 1) | Bilaget ændres således:






  a) | Afsnit 4.2.3.3.2 affattes således:
  »Dette punkt forbliver udestående, undtagen for godsvogne, der opfylder betingelserne i afsnit 7.6.4.« |
| --- | --- | --- |

1)

Bilaget ændres således:

a)

Afsnit 4.2.3.3.2 affattes således:

»Dette punkt forbliver udestående, undtagen for godsvogne, der opfylder betingelserne i afsnit 7.6.4.«

| b) | I afsnit 4.2.3.4.2.1 affattes andet led, Y/Q-kræfter, således:






  »— | Y/Q-kræfter

  For at begrænse risikoen for hjulklatring på skinnen må kvotienten af den tværgående kraft Y og den lodrette belastning Q for et hjul ikke overstige
  (Y/Q)lim = 0,8 under dynamiske prøvninger på spor
  (Y/Q)lim = 1,2 under statiske prøvninger«. |
| --- | --- | --- |

b)

I afsnit 4.2.3.4.2.1 affattes andet led, Y/Q-kræfter, således:

»—

Y/Q-kræfter

For at begrænse risikoen for hjulklatring på skinnen må kvotienten af den tværgående kraft Y og den lodrette belastning Q for et hjul ikke overstige

(Y/Q)lim = 0,8 under dynamiske prøvninger på spor

(Y/Q)lim = 1,2 under statiske prøvninger«.

| c) | I afsnit 4.2.3.4.2.2 affattes indledningen således:
  »Vogne kan køre på sporvridninger, når (Y/Q) ved stationære test ikke overskrider grænsen angivet i afsnit 4.2.3.4.2.1 i en kurve med radius R = 150 m og for en given sporvridning:« |
| --- | --- |

c)

I afsnit 4.2.3.4.2.2 affattes indledningen således:

»Vogne kan køre på sporvridninger, når (Y/Q) ved stationære test ikke overskrider grænsen angivet i afsnit 4.2.3.4.2.1 i en kurve med radius R = 150 m og for en given sporvridning:«

| d) | Følgende afsnit indsættes efter afsnit 6.2.3.2.1.3:
  »6.2.3.2.1.4   Undtagelser fra stationære prøvninger
  Godsvogne er undtaget fra de stationære prøvninger, der er nævnt i afsnit 4.2.3.4.2.1, hvis de opfylder kravene i UIC-fiche 530-2 (maj 2006).« |
| --- | --- |

d)

Følgende afsnit indsættes efter afsnit 6.2.3.2.1.3:

»6.2.3.2.1.4   Undtagelser fra stationære prøvninger

Godsvogne er undtaget fra de stationære prøvninger, der er nævnt i afsnit 4.2.3.4.2.1, hvis de opfylder kravene i UIC-fiche 530-2 (maj 2006).«

| e) | Afsnit 7.6 affattes således:
  »7.6.   TILLADELSE TIL IBRUGTAGNING AF TSI-KONFORME VOGNE






  7.6.1. | Hvis der er opnået overensstemmelse med TSI'en, og der er udstedt en EF-verifikationserklæring for godsvogne i en af medlemsstaterne, skal alle medlemsstater anerkende dette i medfør af artikel 17, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF. |
| --- | --- | --- |

e)

Afsnit 7.6 affattes således:

»7.6.   TILLADELSE TIL IBRUGTAGNING AF TSI-KONFORME VOGNE

7.6.1.

Hvis der er opnået overensstemmelse med TSI'en, og der er udstedt en EF-verifikationserklæring for godsvogne i en af medlemsstaterne, skal alle medlemsstater anerkende dette i medfør af artikel 17, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF.

| 7.6.2. | Når der ansøges om tilladelse til ibrugtagning i henhold til direktiv 2008/57/EF, artikel 21, kan ansøgningen vedrøre ibrugtagningstilladelse til grupper af vogne. Vogne kan grupperes efter serie, og i så fald finder artikel 21, stk. 13, i direktiv 2008/57/EF anvendelse, eller efter type, og så fald finder artikel 26 i samme direktiv anvendelse. |
| --- | --- |

7.6.2.

Når der ansøges om tilladelse til ibrugtagning i henhold til direktiv 2008/57/EF, artikel 21, kan ansøgningen vedrøre ibrugtagningstilladelse til grupper af vogne. Vogne kan grupperes efter serie, og i så fald finder artikel 21, stk. 13, i direktiv 2008/57/EF anvendelse, eller efter type, og så fald finder artikel 26 i samme direktiv anvendelse.

| 7.6.3. | I overensstemmelse med artikel 21, stk. 5, i direktiv 2008/57/EF gælder ibrugtagningstilladelser, der udstedes af én medlemsstat, i alle medlemsstater, medmindre der kræves supplerende tilladelser. Medlemsstaterne må dog kun benytte denne mulighed på de betingelser, der er anført i direktivets artikel 23 og 25. I henhold til direktivets artikel 23, stk. 4, er et af de forhold, der gør det muligt for en medlemsstat at forlange, at der skal udstedes en supplerende tilladelse, at der er udestående punkter vedrørende foreneligheden mellem infrastrukturen og køretøjerne. Derfor indeholder bilag JJ en liste over udestående punkter, som forudsat i direktivets artikel 5, stk. 6, og udpeger desuden de udestående punkter, som kan gøre det nødvendigt at foretage supplerende kontrol for at sikre den tekniske forenelighed mellem infrastrukturen og køretøjerne. |
| --- | --- |

7.6.3.

I overensstemmelse med artikel 21, stk. 5, i direktiv 2008/57/EF gælder ibrugtagningstilladelser, der udstedes af én medlemsstat, i alle medlemsstater, medmindre der kræves supplerende tilladelser. Medlemsstaterne må dog kun benytte denne mulighed på de betingelser, der er anført i direktivets artikel 23 og 25. I henhold til direktivets artikel 23, stk. 4, er et af de forhold, der gør det muligt for en medlemsstat at forlange, at der skal udstedes en supplerende tilladelse, at der er udestående punkter vedrørende foreneligheden mellem infrastrukturen og køretøjerne. Derfor indeholder bilag JJ en liste over udestående punkter, som forudsat i direktivets artikel 5, stk. 6, og udpeger desuden de udestående punkter, som kan gøre det nødvendigt at foretage supplerende kontrol for at sikre den tekniske forenelighed mellem infrastrukturen og køretøjerne.

| 7.6.4. | En ibrugtagningstilladelse udstedt af én medlemsstat gælder i alle andre medlemsstater forudsat:






  a) | at vognen er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2008/57/EF, artikel 22, på grundlag af denne TSI, herunder med kontrol med de udestående punkter, som anført i bilag JJ, del 1 |
| --- | --- | --- |

7.6.4.

En ibrugtagningstilladelse udstedt af én medlemsstat gælder i alle andre medlemsstater forudsat:

a)

at vognen er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2008/57/EF, artikel 22, på grundlag af denne TSI, herunder med kontrol med de udestående punkter, som anført i bilag JJ, del 1

| b) | at vognen er forenelig med en sporvidde på 1 435 mm |
| --- | --- |

b)

at vognen er forenelig med en sporvidde på 1 435 mm

| c) | at vognen har læsseprofil G1, som specificeret i bilag C3 |
| --- | --- |

c)

at vognen har læsseprofil G1, som specificeret i bilag C3

| d) | at vognens akselafstand ikke overstiger 17 500 mm mellem to aksler ved siden af hinanden |
| --- | --- |

d)

at vognens akselafstand ikke overstiger 17 500 mm mellem to aksler ved siden af hinanden

| e) | at vognen opfylder kravene i bilag JJ, del 2. |
| --- | --- |

e)

at vognen opfylder kravene i bilag JJ, del 2.

| 7.6.5. | Selv om der er udstedt ibrugtagningstilladelse til en vogn, skal det sikres, at den drives på kompatible infrastrukturanlæg; dette kan ske ved hjælp af infrastrukturregistret og registret over rullende materiel.« |
| --- | --- |

7.6.5.

Selv om der er udstedt ibrugtagningstilladelse til en vogn, skal det sikres, at den drives på kompatible infrastrukturanlæg; dette kan ske ved hjælp af infrastrukturregistret og registret over rullende materiel.«

| 2) | Bilag B ændres således:






  a) | I punkt B.3 affattes forklaring 4) således:






  »4) | Eksisterende vogne, der kan fremføres med samme last som i S-trafik ved 120 km/t. er i forvejen mærket med et skilt med »**« placeret til højre for skiltet for maksimalbelastning; der kan ikke tilføjes flere vogne til denne kategori.« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Bilag B ændres således:

a)

I punkt B.3 affattes forklaring 4) således:

»4)

Eksisterende vogne, der kan fremføres med samme last som i S-trafik ved 120 km/t. er i forvejen mærket med et skilt med »**« placeret til højre for skiltet for maksimalbelastning; der kan ikke tilføjes flere vogne til denne kategori.«

| b) | I punkt B.3 tilføjes følgende forklaring:






  »5) | Nye vogne med samme bremsevirkning som »S2«-vogne ifølge tabellen i afsnit 4.2.4.1.2.2, der kan fremføres med samme last som i S-trafik ved 120 km/t. ifølge særlige specifikationer, der anført i bilag Y, skal være forsynet med et skilt med »***« placeret til højre for skiltet for maksimalbelastning.« |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt B.3 tilføjes følgende forklaring:

»5)

Nye vogne med samme bremsevirkning som »S2«-vogne ifølge tabellen i afsnit 4.2.4.1.2.2, der kan fremføres med samme last som i S-trafik ved 120 km/t. ifølge særlige specifikationer, der anført i bilag Y, skal være forsynet med et skilt med »***« placeret til højre for skiltet for maksimalbelastning.«

| c) | Punkt B.32 affattes således:
  »B.32.   MÆRKNING AF VOGNENS LÆSSEPROFIL






  1) | Vogne, der er konstrueret til læsseprofil G1, vil blive mærket på følgende måde: |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt B.32 affattes således:

»B.32.   MÆRKNING AF VOGNENS LÆSSEPROFIL

1)

Vogne, der er konstrueret til læsseprofil G1, vil blive mærket på følgende måde:

Image

| 2) | Vogne, der er konstrueret til læsseprofil GA, GB eller GC, vil blive mærket på følgende måde:



  « |
| --- | --- |

2)

Vogne, der er konstrueret til læsseprofil GA, GB eller GC, vil blive mærket på følgende måde:

Image

«

| 3) | I bilag L affattes punkt L.1.4.2.1, sidste punktum, således:
  »Når monoblokhjul monteres på vogne, hvis bremser udelukkende virker på løbefladen, skal følgende parametre tages i betragtning:








  Hjuldiameter
  Intervaller i mm | 1 000 til 920
  og
  920 til 840 | 840 til 760 | 760 til 680 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Effekt | 50 kW | 42,5 kW | 38 kW |
| Aktiveringstid | 45 min | 45 min | 45 min |
| Kørehastighed | 60 km/t. | 60 km/t. | 60 km/t. |

3)

I bilag L affattes punkt L.1.4.2.1, sidste punktum, således:

»Når monoblokhjul monteres på vogne, hvis bremser udelukkende virker på løbefladen, skal følgende parametre tages i betragtning:

Hjuldiameter

Intervaller i mm

1 000 til 920

og

920 til 840

840 til 760

760 til 680

Effekt

50 kW

42,5 kW

38 kW

Aktiveringstid

45 min

45 min

45 min

Kørehastighed

60 km/t.

60 km/t.

60 km/t.

Bemærk: For bestemte typer godstrafik kan man ændre værdierne for effekt og/eller aktiveringstid og/eller kørehastighed og/eller akseltryk og/eller hjuldiameter for at kontrollere disse hjuls termomekaniske adfærd i en situation med begrænset anvendelse.«

| 4) | I bilag P affattes punkt P.1.10, »Bremsebakker«, således:
  »P.1.10.   Bremsebakker
  Afprøvningsproceduren for konstruktionsvurderingen af interoperabilitetskomponenten bremsesåler skal gennemføres i overensstemmelse med specifikationen i bilag I, afsnit I.10.2. Denne specifikation er stadig et udestående punkt med hensyn til K-såler.
  K-såler, der allerede er i brug, har bestået vurderingen i henhold til P.2.10. Det Europæiske Jernbaneagentur offentliggør på sit websted et teknisk dokument med en liste over K-såler, der er fuldt godkendt til anvendelse i international trafik.« |
| --- | --- |

4)

I bilag P affattes punkt P.1.10, »Bremsebakker«, således:

»P.1.10.   Bremsebakker

Afprøvningsproceduren for konstruktionsvurderingen af interoperabilitetskomponenten bremsesåler skal gennemføres i overensstemmelse med specifikationen i bilag I, afsnit I.10.2. Denne specifikation er stadig et udestående punkt med hensyn til K-såler.

K-såler, der allerede er i brug, har bestået vurderingen i henhold til P.2.10. Det Europæiske Jernbaneagentur offentliggør på sit websted et teknisk dokument med en liste over K-såler, der er fuldt godkendt til anvendelse i international trafik.«

| 5) | Bilag JJ affattes således:

  »BILAG JJ
  JJ.1.   LISTE OVER UDESTÅENDE PUNKTER
  I tabellen herunder sammenfattes de udestående punkter i denne TSI, og for hvert punkt markeres det med et kryds i JA- eller NEJ-kolonnen, om det har at gøre med den tekniske kompatibilitet mellem infrastrukturen og køretøjerne.








  TSI-reference | Titel | JA | NEJ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.3.2 | Detektering af overhedet akselleje | X | |
| 4.2.6.2 | Aerodynamiske virkninger | | X |
| 4.2.6.3 | Sidevind | X | |
| 4.3.3 | Delsystemet Drift og trafikstyring | | X |
| 6.1.2.2 | Svejsesømme vurderes på grundlag af nationale regler. | X | |
| 6.2.2.1 | Svejsesømme vurderes på grundlag af nationale regler. | X | |
| 6.2.2.3 | Vurdering af vedligeholdelse | X | |
| 6.2.3.4.2 | Aerodynamiske virkninger | | X |
| 6.2.3.4.3 | Sidevind | X | |
| Bilag E | Løbeflader er et udestående punkt, indtil der er offentliggjort en EN. | X | |
| Bilag L | Specifikationen af hjul af støbestål er et udestående punkt. Der er anmodet om en ny EN. | X | |
| Bilag P | | | |
| P.1.1 | Styreventil | | X |
| P.1.2 | Trykomstiller til automatisk skift mellem tom og lastet | | X |
| P.1.3 | Anordning til blokeringsbeskyttelse | | X |
| P.1.7 | Lufthaner | | X |
| P.1.10 | Bremsesåler — konstruktionsvurdering | X | |
| P.1.11 | Gasventil | | X |
| P.1.12 | Anordning til trinløs regulering af bremseevnen i forhold til vognens læs | | X |
| P.2.10 | Bremsesåler — produktvurdering | X | |

5)

Bilag JJ affattes således:

»BILAG JJ

JJ.1.   LISTE OVER UDESTÅENDE PUNKTER

I tabellen herunder sammenfattes de udestående punkter i denne TSI, og for hvert punkt markeres det med et kryds i JA- eller NEJ-kolonnen, om det har at gøre med den tekniske kompatibilitet mellem infrastrukturen og køretøjerne.

TSI-reference

Titel

JA

NEJ

4.2.3.3.2

Detektering af overhedet akselleje

X

4.2.6.2

Aerodynamiske virkninger

X

4.2.6.3

Sidevind

X

4.3.3

Delsystemet Drift og trafikstyring

X

6.1.2.2

Svejsesømme vurderes på grundlag af nationale regler.

X

6.2.2.1

Svejsesømme vurderes på grundlag af nationale regler.

X

6.2.2.3

Vurdering af vedligeholdelse

X

6.2.3.4.2

Aerodynamiske virkninger

X

6.2.3.4.3

Sidevind

X

Bilag E

Løbeflader er et udestående punkt, indtil der er offentliggjort en EN.

X

Bilag L

Specifikationen af hjul af støbestål er et udestående punkt. Der er anmodet om en ny EN.

X

Bilag P

P.1.1

Styreventil

X

P.1.2

Trykomstiller til automatisk skift mellem tom og lastet

X

P.1.3

Anordning til blokeringsbeskyttelse

X

P.1.7

Lufthaner

X

P.1.10

Bremsesåler — konstruktionsvurdering

X

P.1.11

Gasventil

X

P.1.12

Anordning til trinløs regulering af bremseevnen i forhold til vognens læs

X

P.2.10

Bremsesåler — produktvurdering

X

JJ.2.   AFKLARING AF UDESTÅENDE PUNKTER OG SUPPLERENDE SPECIFIKATIONER FOR VOGNE, DER ER OMFATTET AF AFSNIT 7.6.4

1.   Afklaring af udestående punkter

For de vogne, der er omfattet af afsnit 7.6 i denne TSI, afklares de udestående punkter, som er markeret i JA-kolonnen i bilag JJ.1, i dette afsnit.

1.1.   Detektering af overhedet akselleje

Det udestående punkt i denne TSI’s afsnit 4.2.3.3.2 er afklaret, hvis vognen opfylder specifikationerne i det relevante tekniske dokument fra Jernbaneagenturet.

1.2.   Sidevind

Det udestående punkt i denne TSI’s afsnit 4.2.6.3 og 6.2.3.4.3 afklares uden obligatoriske bestemmelser om vognkonstruktion. Der kan dog stilles krav vedrørende driften.

1.3.   Vurdering af svejsesømme

Det udestående punkt i denne TSI’s afsnit 6.1.2.2 og 6.2.21 er afklaret med anvendelsen af EN 15085-5 fra oktober 2007.

1.4.   Vurdering af vedligeholdelse

Det udestående punkt i denne TSI’s bilag D afklares således: En vedligeholdelsesinstruks, der opfylder kravene i denne TSI, er gyldig, hvis den også:

| a) | blev anvendt af en forhenværende registreringsansvarlig jernbanevirksomhed, der var med i RIV-aftalen på tidspunktet for ophævelsen af RIV, eller |
| --- | --- |

a)

blev anvendt af en forhenværende registreringsansvarlig jernbanevirksomhed, der var med i RIV-aftalen på tidspunktet for ophævelsen af RIV, eller

| b) | er godkendt efter en national eller international regel. |
| --- | --- |

b)

er godkendt efter en national eller international regel.

Præstationerne under drift anses for tilfredsstillende.

1.5.   Løbeflader

Det udestående punkt i denne TSI’s bilag E afklares således: Skader på løbeflader vil blive behandlet i sammenhæng med vedligeholdelsen.

1.6.   Støbte hjul

Det udestående punkt i denne TSI’s bilag L afklares således: Der gives ikke tilladelse til hjul af støbestål, før der er offentliggjort en europæisk standard herfor.

1.7.   Konstruktion og vurdering af K-bremsesåler

Det udestående punkt i denne TSI’s bilag P, afsnit P.1.10 og P.2.10, afklares med det tekniske dokument om disse forhold, som er offentliggjort på Jernbaneagenturets websted.

2.   Supplerende specifikationer

Vogne, der er omhandlet i afsnit 7.6.4, skal også opfylde nedenstående supplerende specifikationer.

2.1.   Puffere og træktøj

| — | Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.1.2.1 i denne TSI skal puffere på vogne opfylde følgende krav: De skal være monteret med en styreanordning for pufferstangen, så sidstnævnte forhindres i at dreje frit om sin længdeakse. Den tilladte rotationstolerance er ± 2o for nye puffere. |
| --- | --- |

—

Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.1.2.1 i denne TSI skal puffere på vogne opfylde følgende krav: De skal være monteret med en styreanordning for pufferstangen, så sidstnævnte forhindres i at dreje frit om sin længdeakse. Den tilladte rotationstolerance er ± 2o for nye puffere.

| — | Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.1.2.2 i denne TSI, skal følgende krav opfyldes:






  a) | Trækbrudstyrken skal være større for træktøjet mellem vognene i hvert sæt permanent sammenkoblede vogne (eller vognsæt) end for endetræktøjet. |
| --- | --- | --- |

—

Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.1.2.2 i denne TSI, skal følgende krav opfyldes:

a)

Trækbrudstyrken skal være større for træktøjet mellem vognene i hvert sæt permanent sammenkoblede vogne (eller vognsæt) end for endetræktøjet.

| b) | Jernbaneagenturets tekniske dokument om »supplerende specifikationer for træktøj«, der vedrører nedenstående forhold, finder også anvendelse (prEN 15551 forventes offentliggjort i april 2009):






  — | dynamisk energikapacitet |
| --- | --- | --- |

b)

Jernbaneagenturets tekniske dokument om »supplerende specifikationer for træktøj«, der vedrører nedenstående forhold, finder også anvendelse (prEN 15551 forventes offentliggjort i april 2009):

—

dynamisk energikapacitet

| — | fastgøringer |
| --- | --- |

—

fastgøringer

| — | vandring og rotationshindring |
| --- | --- |

—

vandring og rotationshindring

| — | mekanisk modstandsdygtighed |
| --- | --- |

—

mekanisk modstandsdygtighed

| — | fjederegenskaber |
| --- | --- |

—

fjederegenskaber

| — | mærkninger |
| --- | --- |

—

mærkninger

| — | beregning af puffer-exning; pufferplademateriale |
| --- | --- |

—

beregning af puffer-exning; pufferplademateriale

| — | dimensionering af trækstangens åbning. |
| --- | --- |

—

dimensionering af trækstangens åbning.

| c) | Med henblik på enhedernes mekaniske modstandsdygtighed skal træktøj (bortset fra fjederanordningen), trækkroge og skruekoblinger konstrueres til en levetid på 30 år. Efter anmodning fra kunden kan 20 års levetid accepteres. |
| --- | --- |

c)

Med henblik på enhedernes mekaniske modstandsdygtighed skal træktøj (bortset fra fjederanordningen), trækkroge og skruekoblinger konstrueres til en levetid på 30 år. Efter anmodning fra kunden kan 20 års levetid accepteres.

| d) | Følgende tabel viser, hvor store kræfter og hvor mange cyklusser, der skal anvendes i den dynamiske typeafprøvning.
  Betingelser for udførelse af dynamiske typeafprøvninger










  Operationelle krav | Serie af kræfter, der skal påføres |
| --- | --- | --- |
| Levetid
  (år) | Sandsynlighed for overlevelse
  ( %) | Sikkerhedsfaktor
  (fN) | Betegnelse | Trin 1 | Trin 2 |
| | | | 1MN | ΔF1 = 200 kN | ΔF2 = 675 kN |
| | | | 1,2 MN | ΔF1 = 240 kN | ΔF2 = 810 kN |
| | | | 1,5 MN | ΔF1 = 300 kN | ΔF2 = 1015 kN |
| | | | | N1 i cykler | N2 i cykler |
| 20 | 97,5 | 1,7 | Alle | 106 | 1,45x103 |
| 30 | 97,5 | 1,7 | Alle | 1,5x106 | 2,15x103 |

d)

Følgende tabel viser, hvor store kræfter og hvor mange cyklusser, der skal anvendes i den dynamiske typeafprøvning.

Betingelser for udførelse af dynamiske typeafprøvninger

Operationelle krav

Serie af kræfter, der skal påføres

Levetid

(år)

Sandsynlighed for overlevelse

( %)

Sikkerhedsfaktor

(fN)

Betegnelse

Trin 1

Trin 2

1MN

ΔF1 = 200 kN

ΔF2 = 675 kN

1,2 MN

ΔF1 = 240 kN

ΔF2 = 810 kN

1,5 MN

ΔF1 = 300 kN

ΔF2 = 1015 kN

N1 i cykler

N2 i cykler

20

97,5

1,7

Alle

106

1,45x103

30

97,5

1,7

Alle

1,5x106

2,15x103

De dynamiske typeafprøvninger skal udføres på tre træktøjsenheder uden fjederanordning. Alle tre træktøjsenheder skal gennemgå prøvningen uden at udvise nogen beskadigelse. De må ikke udvise nogen revner, og trækkraften skal være mindst 1 000 kN.

2.2.   Vognkonstruktionens styrke

Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.3.1 i denne TSI, skal følgende krav opfyldes:

| — | Der accepteres kun prøvninger og beregninger, hvis numeriske simuleringer er valideret. |
| --- | --- |

—

Der accepteres kun prøvninger og beregninger, hvis numeriske simuleringer er valideret.

| — | Vedligeholdelsesinstruksen skal tage hensyn til følgende: Brugen af termomekanisk valset stål kræver særlige foranstaltninger vedrørende varmebehandling. |
| --- | --- |

—

Vedligeholdelsesinstruksen skal tage hensyn til følgende: Brugen af termomekanisk valset stål kræver særlige foranstaltninger vedrørende varmebehandling.

2.3.   Løft

Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.2.3.2.4 i denne TSI, skal løft ske i overensstemmelse med følgende diagram:

Figur

Relevage sur la voie / Re-railing

Image

2.4.   Aksel

Foruden specifikationerne i afsnit 5.4.2.4 og bilag M, afsnit M.1.4, i denne TSI, gælder følgende standarder for maksimalt tilladte spændinger: EN 13103 afsnit 7, EN 13260 afsnit 3.2.2 og EN 13261 afsnit 3.2.3.

2.5.   Vognens dynamiske egenskaber

Foruden specifikationerne i afsnit 4.2.3.4 i denne TSI, skal EN 14363 eller UIC-fiche 432 gælde for de særlige tilfælde, hvor bogierne ikke er opført i bilag Y.

Foruden specifikationerne for sikring mod afsporing ved kørsel på sporvridninger i denne TSI’s afsnit 4.2.3.4.2.2 gælder følgende:

| — | En af de tre metoder i EN 14363 finder anvendelse. |
| --- | --- |

—

En af de tre metoder i EN 14363 finder anvendelse.

| — | Godsvogne er undtaget fra disse prøvninger, hvis de opfylder kravene i UIC-fiche 530-2. |
| --- | --- |

—

Godsvogne er undtaget fra disse prøvninger, hvis de opfylder kravene i UIC-fiche 530-2.

2.6.   Længdetrykkraft

Foruden specifikationerne i denne TSI’s afsnit 4.2.3.5 og bilag R, skal kravene i UIC-fiche 530-2, afsnit 3.2, også opfyldes, bortset fra kravet om kommunikation med og modtagelse af samtykke fra UIC’s studiegruppe 2 (SG2).

2.7.   Bremsning

2.7.1.   Energilagring

Foruden specifikationerne i denne TSI’s afsnit 4.2.4.1.2.4 gælder det krav, at energilagring skal konstrueres på en sådan måde, at trykket i hjælpebeholderen efter en bremseaktivering (med det maksimale bremsecylindertryk og det størst mulige cylinderslag for vognen ved enhver lasttilstand) skal være mindst 0,3 bar større end bremsecylindertrykket uden tilførsel af yderligere energi.

2.8.   Toakslede vogne

Foruden specifikationerne i denne TSI’s afsnit 4.2.3.4.2.4 skal UIC-fiche 517 anvendes ved beregning af ophænget til toakslede vogne.

2.9.   Elektrisk eller elektromagnetisk interferens

Vogne, der er udstyret med en energikilde, som kan forårsage elektrisk interferens, skal undersøges som anført i UIC-fiche 550-2 og 550-3. Den elektromagnetiske udstråling fra togstammer af maksimal længde skal valideres.

2.10.   Særlige vogntyper

For følgende vogntyper gælder de anførte supplerende specifikationer:

| — | for vogne, der er udstyret med forbrændingsmotor: UIC-fiche 538 |
| --- | --- |

—

for vogne, der er udstyret med forbrændingsmotor: UIC-fiche 538

| — | for ledvogne og vognsæt: UIC-fiche 572 |
| --- | --- |

—

for ledvogne og vognsæt: UIC-fiche 572

| — | for vogne til transport af containere, veksellad og flytbare transportbeholdere til horisontal omladning: UIC-fiche 571-4 |
| --- | --- |

—

for vogne til transport af containere, veksellad og flytbare transportbeholdere til horisontal omladning: UIC-fiche 571-4

| — | for varmeisolerede og kølede vogne: UIC-fiche 554-2 |
| --- | --- |

—

for varmeisolerede og kølede vogne: UIC-fiche 554-2

| — | for sættevogne på bogier: UIC-fiche 597. |
| --- | --- |

—

for sættevogne på bogier: UIC-fiche 597.

2.11.   Vogne der kommer til Det Forenede Kongerige

Vogne, der kommer til Det Forenede Kongerige, skal også opfylde kravene i UIC-fiche 503 vedrørende særlige britiske forhold.«

| 6) | Efter bilag KK indsættes følgende nye bilag:

  »BILAG LL
  REFERENCEDOKUMENT FOR DETEKTERING AF OVERHEDET AKSELLEJE

  Bemærk: Dette bilag offentliggøres også som et teknisk dokument fra Det Europæiske Jernbaneagentur og vedligeholdes herefter i overensstemmelse med artikel 1a, stk. 4.
  1.   TERMER OG DEFINITIONER
  I dette bilag anvendes følgende termer med følgende definitioner:

  Akselleje: et hjulleje eller en hjullejeenhed på akslen på et jernbanekøretøj, der overfører en del af køretøjets vægt direkte til hjulsættet.

  Akselkasse: den konstruktion, der indeholder hjullejer monteret på akseltappen, og som er i kontakt med bogien og/eller fjederophænget.
  Føler til detektering af overhedet akselleje (HABD):

  Målzone: et afgrænset område på undersiden af en akselkasse, hvis temperatur skal overvåges af en HABD.

  Målflade: den vinkelrette projektion af målzonen på xy-planet.

  Forbudszone: en zone, inden for hvilken varmekilder som f.eks. udstødning, der kan påvirke HABD'en, ikke må forekomme eller skal afskærmes termisk.

  Koordinatsystem for rullende materiel: Koordinatsystemet for rullende materiel, se figur 1, er et koordinatsystem, hvis retning bestemmes efter højrehåndsreglen, og hvor den positive x-akse (længdeaksen) peger langs køretøjet i køreretningen, z-aksen peger lodret opad, og nulpunktet er hjulsætaksens midtpunkt. Y-aksen er den vandrette tværakse.
  Figur 1
  Koordinatsystem for rullende materiel




  Hjulsæt: en enhed, der omfatter: en aksel, to hjul og deres aksellejer eller et par uafhængige hjul på samme længdeposition og deres lejer.

  Varmekilde: en del af det rullende materiel, hvis temperatur kan ligge over køretemperaturen under drift på undersiden af akselkassen, f.eks. en last med høj temperatur eller et udstødningsrør.
  2.   SYMBOLER OG FORKORTELSER
  I dette bilag anvendes følgende symboler og forkortede termer:






  HABD | føler til detektering af overhedet akselleje |
| --- | --- | --- |
| IF | infrastrukturforvalter (som defineret i TSI'erne) |
| LPZ | forbudszonens længde [på længdeaksen] i mm |
| LTA | målfladens dimension i længderetningen, i mm |
| PZ | forbudszone |
| RM | rullende materiel (som defineret i TSI'en) |
| JV | jernbanevirksomhed (som defineret i TSI'en) |
| TA | målflade |
| TSI | teknisk specifikation for interoperabilitet |
| WPZ | forbudszonens dimension i tværretningen, i mm |
| WTA | målfladens dimension i tværretningen, i mm |
| YPZ | forbudszonemidtpunktets position på tværaksen i forhold til køretøjets centerlinje |
| XTA | målflademidtpunktets position på længdeaksen i forhold til køretøjets centerlinje |
| YTA | målflademidtpunktets position på tværaksen i forhold til køretøjets centerlinje. |

6)

Efter bilag KK indsættes følgende nye bilag:

»BILAG LL

REFERENCEDOKUMENT FOR DETEKTERING AF OVERHEDET AKSELLEJE

Bemærk: Dette bilag offentliggøres også som et teknisk dokument fra Det Europæiske Jernbaneagentur og vedligeholdes herefter i overensstemmelse med artikel 1a, stk. 4.

1.   TERMER OG DEFINITIONER

I dette bilag anvendes følgende termer med følgende definitioner:

Akselleje: et hjulleje eller en hjullejeenhed på akslen på et jernbanekøretøj, der overfører en del af køretøjets vægt direkte til hjulsættet.

Akselkasse: den konstruktion, der indeholder hjullejer monteret på akseltappen, og som er i kontakt med bogien og/eller fjederophænget.

Føler til detektering af overhedet akselleje (HABD):

Målzone: et afgrænset område på undersiden af en akselkasse, hvis temperatur skal overvåges af en HABD.

Målflade: den vinkelrette projektion af målzonen på xy-planet.

Forbudszone: en zone, inden for hvilken varmekilder som f.eks. udstødning, der kan påvirke HABD'en, ikke må forekomme eller skal afskærmes termisk.

Koordinatsystem for rullende materiel: Koordinatsystemet for rullende materiel, se figur 1, er et koordinatsystem, hvis retning bestemmes efter højrehåndsreglen, og hvor den positive x-akse (længdeaksen) peger langs køretøjet i køreretningen, z-aksen peger lodret opad, og nulpunktet er hjulsætaksens midtpunkt. Y-aksen er den vandrette tværakse.

Figur 1

Koordinatsystem for rullende materiel

Image

Hjulsæt: en enhed, der omfatter: en aksel, to hjul og deres aksellejer eller et par uafhængige hjul på samme længdeposition og deres lejer.

Varmekilde: en del af det rullende materiel, hvis temperatur kan ligge over køretemperaturen under drift på undersiden af akselkassen, f.eks. en last med høj temperatur eller et udstødningsrør.

2.   SYMBOLER OG FORKORTELSER

I dette bilag anvendes følgende symboler og forkortede termer:

HABD

føler til detektering af overhedet akselleje

IF

infrastrukturforvalter (som defineret i TSI'erne)

LPZ

forbudszonens længde [på længdeaksen] i mm

LTA

målfladens dimension i længderetningen, i mm

PZ

forbudszone

RM

rullende materiel (som defineret i TSI'en)

JV

jernbanevirksomhed (som defineret i TSI'en)

TA

målflade

TSI

teknisk specifikation for interoperabilitet

WPZ

forbudszonens dimension i tværretningen, i mm

WTA

målfladens dimension i tværretningen, i mm

YPZ

forbudszonemidtpunktets position på tværaksen i forhold til køretøjets centerlinje

XTA

målflademidtpunktets position på længdeaksen i forhold til køretøjets centerlinje

YTA

målflademidtpunktets position på tværaksen i forhold til køretøjets centerlinje.

3.   KRAV TIL RULLENDE MATERIEL

Dette afsnit indeholder kravene til HABD-grænsefladen mod det rullende materiel.

3.1.   Målzone

Målzonen er det felt på undersiden af en akselkasse, der beskrives ved skæringen mellem akselkassen og en virtuel kasse med en vandret snitflade, hvis dimensioner gives ved XTA og YTA i koordinatsystemet for det rullende materiel. Den virtuelle kasses vandrette snitflade er derfor sammenfaldende med målzonens vinkelrette projektion på xy-planet, som her kaldes målfladen.

3.2.   Målflade

Målfladen er placeret i rummet i forhold til akseldimensionerne og udgør en flade, som en HABD kan fokusere på for at overvåge temperaturen på en akselkasse. Figur 2 viser målfladens position og mindste dimensioner ved hjælp af koordinatsystemet for det rullende materiel.

Figur 2

Målfladens (TA's) dimensioner og position i xy-planet (set nedefra)

Image

3.3.   Målfladens dimensioner

Målfladen skal have følgende dimensioner under hensyntagen til mekaniske tolerancer:

| — | dimension i tværretningen, WTA: større end eller lig end 50 mm |
| --- | --- |

—

dimension i tværretningen, WTA: større end eller lig end 50 mm

| — | dimension i længderetningen, LTA: større end eller lig end 100 mm. |
| --- | --- |

—

dimension i længderetningen, LTA: større end eller lig end 100 mm.

3.4.   Målfladens position på xy-planet

Målfladens midtpunkt skal være placeret således på xy-planet, at der i tværretningen til akslens midtpunkt (eller midtpunktet mellem to hjul i samme position) er en afstand YTA, hvor 1 065 mm er mindre end eller lig med YTA og YTA er mindre end eller lig med 1 095 mm. I længderetningen skal målfladens midtpunkt være sammenfaldende med akslens centerlinje.

3.5.   Krav til målfladens synlighed

Rullende materiel skal konstrueres således, at der mellem målzonen og HABD'en intet er, som kan forstyrre eller hindre HABD'en, når den skal fokusere på målzonen, og dermed hindre målingen af dennes varmestråling.

| Note 1 | : | Det rullende materiels akselkasse bør konstrueres med sigte på at opnå en ensartet temperaturfordeling i målzonen. |
| --- | --- | --- |

Note 1

:

Det rullende materiels akselkasse bør konstrueres med sigte på at opnå en ensartet temperaturfordeling i målzonen.

4.   ANDRE KRAV TIL DEN MEKANISKE KONSTRUKTION

For at HABD'en skal få mindst mulig lejlighed til at beregne temperaturen ud fra en varmekilde, der ikke er en akselkasse, skal det rullende materiel konstrueres således, at andre varmekilder, f.eks. varm last eller udstødning, ikke befinder sig lige ved siden af eller over målfladepositionen. Ud fra dette hensyn må der ikke placeres nogen anden varmekilde inden for den forbudszone, der defineres i dette dokument.

| Note 1 | : | Hvis konstruktionen af det rullende materiel gør det umuligt at undgå, at en anden varmekilde end akselkassen befinder sig i forbudszonen, så skal denne varmekilde afskærmes termisk for at forhindre, at en HABD, der måler dens varmeudstråling, når frem til fejlagtige temperaturberegninger. |
| --- | --- | --- |
| Note 2 | : | Forbudszonen skal opretholdes for alt rullende materiel, også for eksempel rullende materiel med indvendige rullelejer. |

Note 1

:

Hvis konstruktionen af det rullende materiel gør det umuligt at undgå, at en anden varmekilde end akselkassen befinder sig i forbudszonen, så skal denne varmekilde afskærmes termisk for at forhindre, at en HABD, der måler dens varmeudstråling, når frem til fejlagtige temperaturberegninger.

Note 2

:

Forbudszonen skal opretholdes for alt rullende materiel, også for eksempel rullende materiel med indvendige rullelejer.

4.1.   Forbudszone

Forbudszonen er et rektangulært område, der indeholder målfladen og forlænges opad, så der dannes en virtuel kasse. Kassen har dimensionerne LPZ og WPZ i xy-planet og HPZ på de vertikale akser. Figur 3 viser en mulig position for målfladen i forbudszonen ved hjælp af koordinatsystemet for det rullende materiel.

Forbudszonens kasse skal have følgende dimensioner under hensyntagen til mekaniske tolerancer:

| — | dimension i tværretningen, WPZ: større end eller lig end 100 mm |
| --- | --- |

—

dimension i tværretningen, WPZ: større end eller lig end 100 mm

| — | dimension i længderetningen, LPZ: større end eller lig end 500 mm |
| --- | --- |

—

dimension i længderetningen, LPZ: større end eller lig end 500 mm

| — | dimension i højderetningen, HPZ: udgangspunktet er xy-planet lige over HABD'en, og slutpunktet er enten målfladens vertikale position eller højden på en termisk afskærmning eller højden på køretøjet. |
| --- | --- |

—

dimension i højderetningen, HPZ: udgangspunktet er xy-planet lige over HABD'en, og slutpunktet er enten målfladens vertikale position eller højden på en termisk afskærmning eller højden på køretøjet.

Forbudszonens midtpunkt skal have følgende position i xy-planet:

| — | i tværretningen, YPS = 1 080 mm ± 5 mm målt i forhold til akslens midtpunkt (eller midtpunktet mellem to hjul i samme position) |
| --- | --- |

—

i tværretningen, YPS = 1 080 mm ± 5 mm målt i forhold til akslens midtpunkt (eller midtpunktet mellem to hjul i samme position)

| — | i længderetningen, sammenfaldende med akslens centerlinje ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

i længderetningen, sammenfaldende med akslens centerlinje ± 5 mm.

Figur 3

Forbudszonens (PZ's) dimensioner i xy-planet (set nedefra) ved en mulig position for målfladen

Image

5.   KRYDSREFERENCETABEL

Her følger en korrespondenstabel mellem dette dokuments afsnit og de tilsvarende afsnit i den oprindelige prEN 15437:

| Afsnit i dette dokument | Afsnit i prEN15437 |
| --- | --- |
| 1 | 3.0 |
| 2 | 4.0 |
| 3 | 5 |
| 3.1 | 5.1 |
| 3.2 | 5.1.1 |
| 3.3 | 5.1.2 |
| 3.4 | 5.1.3 |
| 3.5 | 5.1.4 |
| 4 | 5.2 |
| 4.1 | 5.2.1« |

Afsnit i dette dokument

Afsnit i prEN15437

1

3.0

2

4.0

3

5

3.1

5.1

3.2

5.1.1

3.3

5.1.2

3.4

5.1.3

3.5

5.1.4

4

5.2

4.1

5.2.1«

---

BILAG II

Bilag P.5 i beslutning 2006/920/EF affattes således:

»BILAG P.5

ALFABETISK MÆRKNING AF EVNE TIL INTEROPERABILITET

| »TEN« | : | Køretøj, der opfylder følgende betingelser:






  — | Det opfylder alle relevante TSI’er, som er i kraft på ibrugtagningstidspunktet, og det har ibrugtagningstilladelse efter artikel 22, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF. |
| --- | --- | --- | --- |

»TEN«

:

Køretøj, der opfylder følgende betingelser:

—

Det opfylder alle relevante TSI’er, som er i kraft på ibrugtagningstidspunktet, og det har ibrugtagningstilladelse efter artikel 22, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF.

| — | Det har en tilladelse, der er gyldig i alle medlemsstater i overensstemmelse med artikel 23 stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, eller det har godkendelser i alle medlemsstater hver for sig. |
| --- | --- |

—

Det har en tilladelse, der er gyldig i alle medlemsstater i overensstemmelse med artikel 23 stk. 1, i direktiv 2008/57/EF, eller det har godkendelser i alle medlemsstater hver for sig.

»PPV/PPW«

:

Godsvogn, der opfylder PPV/PPW-aftalen (i OSJD-landene) (originalsprog: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении))

Noter:

| a) | TEN-mærkede køretøjer skal mærkes med 0 til 3 i første ciffer af den interoperabilitetskode, der anvises i bilag P.6. |
| --- | --- |

a)

TEN-mærkede køretøjer skal mærkes med 0 til 3 i første ciffer af den interoperabilitetskode, der anvises i bilag P.6.

| b) | Køretøjer, der ikke har tilladelse til drift i alle medlemsstater skal mærkes med de medlemsstater, hvor de har tilladelse. Listen over medlemsstater, der har givet tilladelse, bør udformes efter en af følgende tegninger, hvor D står for den medlemsstat, der har givet den første tilladelse (i eksemplet Tyskland), og F for den næste medlemsstat, der har givet tilladelse (i eksemplet Frankrig). Medlemsstaterne anføres med de koder, der er anvist i bilag P.4. Dette kan omfatte både TSI-konforme og ikke-TSI-konforme køretøjer. Disse køretøjer skal mærkes med 4 til 8 i første ciffer af den interoperabilitetskode, der anvises i bilag P.6. |
| --- | --- |

b)

Køretøjer, der ikke har tilladelse til drift i alle medlemsstater skal mærkes med de medlemsstater, hvor de har tilladelse. Listen over medlemsstater, der har givet tilladelse, bør udformes efter en af følgende tegninger, hvor D står for den medlemsstat, der har givet den første tilladelse (i eksemplet Tyskland), og F for den næste medlemsstat, der har givet tilladelse (i eksemplet Frankrig). Medlemsstaterne anføres med de koder, der er anvist i bilag P.4. Dette kan omfatte både TSI-konforme og ikke-TSI-konforme køretøjer. Disse køretøjer skal mærkes med 4 til 8 i første ciffer af den interoperabilitetskode, der anvises i bilag P.6.

Image«

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 14.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 45/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 45/17

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE’s statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 100 fra FN’s Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af elektriske batteridrevne køretøjer for så vidt angår specifikke krav til konstruktion, funktionel sikkerhed og hydrogenemission

Revision 2

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 21. februar 2002.

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ændringer og udvidelse af typegodkendelsen for en køretøjstype |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

10.

BILAG

| Bilag 1 – | Meddelelse |
| --- | --- |

Bilag 1 –

| Bilag 2 – | Godkendelsesmærkernes udformning |
| --- | --- |

Bilag 2 –

| Bilag 3 – | Beskyttelse mod direkte kontakt med spændingsførende dele |
| --- | --- |

Bilag 3 –

| Bilag 4 – | Måling af isolationsmodstanden ved brug af traktionsbatteriet |
| --- | --- |

Bilag 4 –

| Bilag 5 – | Symbol for angivelse af spænding |
| --- | --- |

Bilag 5 –

| Bilag 6 – | Væsentlige karakteristika for et køretøj |
| --- | --- |

Bilag 6 –

| Bilag 7 – | Bestemmelse af hydrogenemission under opladning af traktionsbatteriet |
| --- | --- |

Bilag 7 –

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Følgende forskrifter finder anvendelse på sikkerhedskrav til alle elektriske batteridrevne vejkøretøjer i klasse M og N med en konstruktivt bestemt maksimal hastighed på over 25 km/h.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »Elektrisk batteridrevet vejkøretøj«: et køretøj med karrosseri bestemt til kørsel på vej, som drives udelukkende af en elmotor, hvis energi til fremdrift udelukkende leveres af et traktionsbatteri, som er installeret i køretøjet. |
| --- | --- |

2.1.

»Elektrisk batteridrevet vejkøretøj«: et køretøj med karrosseri bestemt til kørsel på vej, som drives udelukkende af en elmotor, hvis energi til fremdrift udelukkende leveres af et traktionsbatteri, som er installeret i køretøjet.

| 2.2. | »Køretøjstype«: elektriske batteridrevne vejkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til: | de anvendte materialers mål, struktur, form og art |
| --- | --- | --- |

2.2.

»Køretøjstype«: elektriske batteridrevne vejkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

de anvendte materialers mål, struktur, form og art

| | installation af strømsystemets komponenter, batteriet eller batteripakker |
| --- | --- |

installation af strømsystemets komponenter, batteriet eller batteripakker

| | de elektriske og elektroniske komponenters art og type. |
| --- | --- |

de elektriske og elektroniske komponenters art og type.

| 2.3. | »Godkendelse af en type elektrisk batteridrevet vejkøretøj«: godkendelse af en type elektrisk køretøj med hensyn til dets konstruktion og de funktionelle sikkerhedskrav, der er specifikke for anvendelsen af elektrisk energi. |
| --- | --- |

2.3.

»Godkendelse af en type elektrisk batteridrevet vejkøretøj«: godkendelse af en type elektrisk køretøj med hensyn til dets konstruktion og de funktionelle sikkerhedskrav, der er specifikke for anvendelsen af elektrisk energi.

| 2.4. | »Traktionsbatteri«: samtlige elektrisk forbundne batterimoduler, som udgør energikilden til fremdrift. |
| --- | --- |

2.4.

»Traktionsbatteri«: samtlige elektrisk forbundne batterimoduler, som udgør energikilden til fremdrift.

| 2.5. | »Batterimodul«: den mindste enkelte energilagringsenhed bestående af én celle eller en samling af celler, der er elektrisk serie- eller parallelforbundet, placeret i én beholder og mekanisk forbundet. |
| --- | --- |

2.5.

»Batterimodul«: den mindste enkelte energilagringsenhed bestående af én celle eller en samling af celler, der er elektrisk serie- eller parallelforbundet, placeret i én beholder og mekanisk forbundet.

| 2.6. | »Batteripakke«: et enkelt mekanisk aggregat bestående af batterimoduler og rammer eller plader til at sammenholde disse. Et køretøj kan have én eller flere eller ingen batteripakke. |
| --- | --- |

2.6.

»Batteripakke«: et enkelt mekanisk aggregat bestående af batterimoduler og rammer eller plader til at sammenholde disse. Et køretøj kan have én eller flere eller ingen batteripakke.

| 2.7. | »Hjælpebatteri«: et batteri, hvis energireserve udelukkende anvendes til at forsyne hjælpenetværket. |
| --- | --- |

2.7.

»Hjælpebatteri«: et batteri, hvis energireserve udelukkende anvendes til at forsyne hjælpenetværket.

| 2.8. | »Hjælpenetværk«: en samling elektrisk hjælpeudstyr med funktioner svarende til dem, der anvendes i køretøjer udstyret med forbrændingsmotorer. |
| --- | --- |

2.8.

»Hjælpenetværk«: en samling elektrisk hjælpeudstyr med funktioner svarende til dem, der anvendes i køretøjer udstyret med forbrændingsmotorer.

| 2.9. | »Indbygget lader«: en elektronisk energiomdanner med konstruktionsmæssig forbindelse til køretøjet, som anvendes til at oplade traktionsbatteriet fra en ekstern elektrisk strømforsyning (lysnettet). |
| --- | --- |

2.9.

»Indbygget lader«: en elektronisk energiomdanner med konstruktionsmæssig forbindelse til køretøjet, som anvendes til at oplade traktionsbatteriet fra en ekstern elektrisk strømforsyning (lysnettet).

| 2.10. | »Tilkoblingssystem«: alle de dele, der bruges til at forbinde køretøjet til en ekstern elektrisk strømforsyning (vekselstrøms- eller jævnstrømsforsyning). |
| --- | --- |

2.10.

»Tilkoblingssystem«: alle de dele, der bruges til at forbinde køretøjet til en ekstern elektrisk strømforsyning (vekselstrøms- eller jævnstrømsforsyning).

| 2.11. | »Drivaggregat«: det elektriske kredsløb, herunder:






  i) | traktionsbatteri |
| --- | --- | --- |

2.11.

»Drivaggregat«: det elektriske kredsløb, herunder:

i)

traktionsbatteri

| ii) | de elektroniske omdannere (indbygget lader, elektronisk styring af drivmotoren, DC/DC-omdanner osv.) |
| --- | --- |

ii)

de elektroniske omdannere (indbygget lader, elektronisk styring af drivmotoren, DC/DC-omdanner osv.)

| iii) | drivmotorerne, tilhørende ledninger og stik osv. |
| --- | --- |

iii)

drivmotorerne, tilhørende ledninger og stik osv.

| iv) | ladekredsløbet |
| --- | --- |

iv)

ladekredsløbet

| v) | strømdrevet hjælpeudstyr (f.eks. varme, afiser, servostyring). |
| --- | --- |

v)

strømdrevet hjælpeudstyr (f.eks. varme, afiser, servostyring).

| 2.12. | »Fremdriftssystem«: drivaggregatets særlige komponenter: drivmotorer, elektronisk styring af drivmotorer, tilhørende ledninger og stik. |
| --- | --- |

2.12.

»Fremdriftssystem«: drivaggregatets særlige komponenter: drivmotorer, elektronisk styring af drivmotorer, tilhørende ledninger og stik.

| 2.13. | »Elektronisk omdanner«: et apparat, der muliggør styring og/eller overførsel af elektrisk energi. |
| --- | --- |

2.13.

»Elektronisk omdanner«: et apparat, der muliggør styring og/eller overførsel af elektrisk energi.

| 2.14. | »Passagerkabine og lastrum«: rummet, hvori personer opholder sig, afgrænset af loft, gulv, sidevægge, udvendige ruder, forplade samt det plan, der dannes af støtten for bagsædets ryglæn og eventuelle skillevægge mellem dette og det/de rum, der indeholder batteriet eller batterimodulerne. |
| --- | --- |

2.14.

»Passagerkabine og lastrum«: rummet, hvori personer opholder sig, afgrænset af loft, gulv, sidevægge, udvendige ruder, forplade samt det plan, der dannes af støtten for bagsædets ryglæn og eventuelle skillevægge mellem dette og det/de rum, der indeholder batteriet eller batterimodulerne.

| 2.15. | »Styreenhed for kørselsretning«: en særlig anordning, der aktiveres af føreren for at vælge den kørselsretning (forlæns eller baglæns), som køretøjet skal bevæge sig i, hvis speederen aktiveres. |
| --- | --- |

2.15.

»Styreenhed for kørselsretning«: en særlig anordning, der aktiveres af føreren for at vælge den kørselsretning (forlæns eller baglæns), som køretøjet skal bevæge sig i, hvis speederen aktiveres.

| 2.16. | »Direkte kontakt«: personers eller husdyrs kontakt med strømførende dele. |
| --- | --- |

2.16.

»Direkte kontakt«: personers eller husdyrs kontakt med strømførende dele.

| 2.17. | »Strømførende dele«: enhver leder eller ledende del(e), der ved normal brug er beregnet til at føre elektrisk energi. |
| --- | --- |

2.17.

»Strømførende dele«: enhver leder eller ledende del(e), der ved normal brug er beregnet til at føre elektrisk energi.

| 2.18. | »Indirekte kontakt«: personers eller husdyrs kontakt med blotlagte ledende dele. |
| --- | --- |

2.18.

»Indirekte kontakt«: personers eller husdyrs kontakt med blotlagte ledende dele.

| 2.19. | »Blotlagt ledende del«: enhver ledende del, som umiddelbart kan berøres, og som normalt ikke er strømførende, men som pga. fejltilstand kan føre elektrisk energi. |
| --- | --- |

2.19.

»Blotlagt ledende del«: enhver ledende del, som umiddelbart kan berøres, og som normalt ikke er strømførende, men som pga. fejltilstand kan føre elektrisk energi.

| 2.20. | »Elektrisk kredsløb«: et aggregat af forbundne strømførende dele, hvorigennem en elektrisk strøm under normale driftsforhold er bestemt til at passere. |
| --- | --- |

2.20.

»Elektrisk kredsløb«: et aggregat af forbundne strømførende dele, hvorigennem en elektrisk strøm under normale driftsforhold er bestemt til at passere.

| 2.21. | »Indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«: en indstilling for køretøjet, hvor et tryk på speederen (eller aktivering af en tilsvarende anordning) vil få fremdriftssystemet til at bevæge køretøjet. |
| --- | --- |

2.21.

»Indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«: en indstilling for køretøjet, hvor et tryk på speederen (eller aktivering af en tilsvarende anordning) vil få fremdriftssystemet til at bevæge køretøjet.

| 2.22. | »Nominel spænding«: den kvadratiske middelværdi (r.m.s.) af den af fabrikanten angivne spænding, som det elektriske kredsløb er konstrueret til, og som dets egenskaber refererer til. |
| --- | --- |

2.22.

»Nominel spænding«: den kvadratiske middelværdi (r.m.s.) af den af fabrikanten angivne spænding, som det elektriske kredsløb er konstrueret til, og som dets egenskaber refererer til.

| 2.23. | »Arbejdsspænding«: den højeste kvadratiske middelværdi (r.m.s.) af en spænding i et elektrisk kredsløb angivet af fabrikanten, som kan forekomme gennem enhver isolering, ved åbne kredsløbsforhold eller ved normale driftsforhold. |
| --- | --- |

2.23.

»Arbejdsspænding«: den højeste kvadratiske middelværdi (r.m.s.) af en spænding i et elektrisk kredsløb angivet af fabrikanten, som kan forekomme gennem enhver isolering, ved åbne kredsløbsforhold eller ved normale driftsforhold.

| 2.24. | »Elektrisk chassis«: et sæt ledende dele, som er elektrisk forbundet, og alle andre ledende dele, som elektrisk er forbundet med dem, hvis potentiale anvendes som reference. |
| --- | --- |

2.24.

»Elektrisk chassis«: et sæt ledende dele, som er elektrisk forbundet, og alle andre ledende dele, som elektrisk er forbundet med dem, hvis potentiale anvendes som reference.

| 2.25. | »Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle. |
| --- | --- |

2.25.

»Nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår specifikke krav til elektriske batteridrevne vejkøretøjers konstruktion og funktionelle sikkerhed indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår specifikke krav til elektriske batteridrevne vejkøretøjers konstruktion og funktionelle sikkerhed indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

| 3.2.1. | en detaljeret beskrivelse af den elektriske batteridrevne vejkøretøjstype med hensyn til karrosseriets form, det elektriske fremdriftssystem (motorer og styreenheder), traktionsbatteri (type, kapacitet, batteristyring). |
| --- | --- |

3.2.1.

en detaljeret beskrivelse af den elektriske batteridrevne vejkøretøjstype med hensyn til karrosseriets form, det elektriske fremdriftssystem (motorer og styreenheder), traktionsbatteri (type, kapacitet, batteristyring).

| 3.3. | Et køretøj, repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal fremstilles for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvning. |
| --- | --- |

3.3.

Et køretøj, repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal fremstilles for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for godkendelsesprøvning.

| 3.4. | Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

3.4.

Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis et køretøj, der indstilles til godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 5 nedenfor og i bilag 3, 4, 5 og 7 til dette regulativ, skal der udstedes godkendelse for denne køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis et køretøj, der indstilles til godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 5 nedenfor og i bilag 3, 4, 5 og 7 til dette regulativ, skal der udstedes godkendelse for denne køretøjstype.

| 4.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, meddeles de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype i henhold til dette regulativ, meddeles de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende: |
| --- | --- |

4.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1). |
| --- | --- |

4.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1).

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.5. | Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal numrene på regulativet og godkendelserne samt de ekstra symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal numrene på regulativet og godkendelserne samt de ekstra symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke der er meddelt godkendelse i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes på eller tæt ved den mærkeplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes på eller tæt ved den mærkeplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

5.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

| 5.1. | Krav til køretøjets konstruktion |
| --- | --- |

5.1.

Krav til køretøjets konstruktion

| 5.1.1. | Traktionsbatteri |
| --- | --- |

5.1.1.

Traktionsbatteri

| 5.1.1.1. | Traktionsbatteriets installation i køretøjet må ikke kunne medføre potentiel farlig akkumulering af gaslommer. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Traktionsbatteriets installation i køretøjet må ikke kunne medføre potentiel farlig akkumulering af gaslommer.

| 5.1.1.2. | Batterirum, der indeholder batterimoduler, som kan frembringe farlige gasser, skal være forsynet med tilstrækkelig ventilation. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Batterirum, der indeholder batterimoduler, som kan frembringe farlige gasser, skal være forsynet med tilstrækkelig ventilation.

| 5.1.1.3. | Traktionsbatteriet og drivaggregatet skal være beskyttet af passende sikringer eller kredsløbsafbrydere. Fabrikanten skal forsyne laboratoriet med data, som gør det muligt at efterprøve, om denne kalibrering sikrer åbning, såfremt dette er nødvendigt. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Traktionsbatteriet og drivaggregatet skal være beskyttet af passende sikringer eller kredsløbsafbrydere. Fabrikanten skal forsyne laboratoriet med data, som gør det muligt at efterprøve, om denne kalibrering sikrer åbning, såfremt dette er nødvendigt.

| 5.1.2. | Beskyttelse mod elektrisk stød |
| --- | --- |

5.1.2.

Beskyttelse mod elektrisk stød

| 5.1.2.1. | Beskyttelse mod direkte kontakt med drivaggregatets strømførende dele: |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Beskyttelse mod direkte kontakt med drivaggregatets strømførende dele:

| 5.1.2.1.1. | Hvis det elektriske kredsløbs arbejdsspænding er lavere end 60 volt DC eller 25 volt AC, gælder ingen krav. |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

Hvis det elektriske kredsløbs arbejdsspænding er lavere end 60 volt DC eller 25 volt AC, gælder ingen krav.

| 5.1.2.1.2. | Direkte kontakt med det elektriske drivaggregats strømførende dele, hvor den maksimale spænding er mindst 60 volt DC eller 25 volt AC, skal forhindres enten ved hjælp af isolering eller ved anvendelse af dæksler, beskyttelsesgitre, perforerede metalplader og lignende. Sådan beskyttelse skal være pålideligt fastgjort og mekanisk modstandsdygtig. Den må ikke kunne åbnes, adskilles eller fjernes uden brug af værktøj. |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

Direkte kontakt med det elektriske drivaggregats strømførende dele, hvor den maksimale spænding er mindst 60 volt DC eller 25 volt AC, skal forhindres enten ved hjælp af isolering eller ved anvendelse af dæksler, beskyttelsesgitre, perforerede metalplader og lignende. Sådan beskyttelse skal være pålideligt fastgjort og mekanisk modstandsdygtig. Den må ikke kunne åbnes, adskilles eller fjernes uden brug af værktøj.

| 5.1.2.1.3. | I passager- og lastrum skal strømførende dele under alle omstændigheder være beskyttet af indkapslinger med en beskyttelsesgrad på mindst IPXXD. |
| --- | --- |

5.1.2.1.3.

I passager- og lastrum skal strømførende dele under alle omstændigheder være beskyttet af indkapslinger med en beskyttelsesgrad på mindst IPXXD.

| 5.1.2.1.4. | Indkapslinger i andre områder af køretøjet skal have en beskyttelsesgrad på mindst IPXXB. |
| --- | --- |

5.1.2.1.4.

Indkapslinger i andre områder af køretøjet skal have en beskyttelsesgrad på mindst IPXXB.

| 5.1.2.1.5. | I motorrummet skal adgangen til strømførende dele kun være mulig ved et bevidst indgreb. |
| --- | --- |

5.1.2.1.5.

I motorrummet skal adgangen til strømførende dele kun være mulig ved et bevidst indgreb.

| 5.1.2.1.6. | Efter åbning af dækslet skal adgangen til tilkoblingssystemets dele være beskyttet med IPXXB-beskyttelse. |
| --- | --- |

5.1.2.1.6.

Efter åbning af dækslet skal adgangen til tilkoblingssystemets dele være beskyttet med IPXXB-beskyttelse.

| 5.1.2.1.7. | Beskyttelsesgraderne IPXXB og IPXXD vedrører kontakten mellem de farlige dele og henholdsvis en prøvefinger med led og en prøveledning (bilag 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.7.

Beskyttelsesgraderne IPXXB og IPXXD vedrører kontakten mellem de farlige dele og henholdsvis en prøvefinger med led og en prøveledning (bilag 3).

| 5.1.2.1.8. | Mærkning af køretøjet
  De beskyttelsesdæksler til strømførende dele, som er beskrevet i punkt 5.1.2.1.2, skal være mærket med et symbol som beskrevet i bilag 5. |
| --- | --- |

5.1.2.1.8.

Mærkning af køretøjet

De beskyttelsesdæksler til strømførende dele, som er beskrevet i punkt 5.1.2.1.2, skal være mærket med et symbol som beskrevet i bilag 5.

| 5.1.2.2. | Beskyttelse mod indirekte kontakt med blotlagte ledende dele fra drivaggregatet. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Beskyttelse mod indirekte kontakt med blotlagte ledende dele fra drivaggregatet.

| 5.1.2.2.1. | Hvis det elektriske kredsløbs arbejdsspænding er lavere end 60 volt DC eller 25 volt AC, gælder ingen krav. |
| --- | --- |

5.1.2.2.1.

Hvis det elektriske kredsløbs arbejdsspænding er lavere end 60 volt DC eller 25 volt AC, gælder ingen krav.

| 5.1.2.2.2. | Elektrisk materiale skal være således udformet, installeret og fremstillet, at isoleringssvigt undgås. |
| --- | --- |

5.1.2.2.2.

Elektrisk materiale skal være således udformet, installeret og fremstillet, at isoleringssvigt undgås.

| 5.1.2.2.3. | Beskyttelse mod indirekte kontakt skal sikres ved at anvende isolering, og derudover skal de blotlagte ledende dele fra det indbyggede udstyr være galvanisk sammenkoblet. Denne potentielle udligning sikres ved at forbinde de blotlagte ledende dele med hinanden, enten ved hjælp af en beskyttende leder, f.eks. en ledning, jordforbindelse eller direkte forbindelse til køretøjets metalchassis. To blotlagte ledende sammensvejste dele anses for ikke at have nogen afbrydelsespunkter. Hvis der forekommer afbrydelsespunkter, by-passes dette punkt ved en potentiel udligning. |
| --- | --- |

5.1.2.2.3.

Beskyttelse mod indirekte kontakt skal sikres ved at anvende isolering, og derudover skal de blotlagte ledende dele fra det indbyggede udstyr være galvanisk sammenkoblet. Denne potentielle udligning sikres ved at forbinde de blotlagte ledende dele med hinanden, enten ved hjælp af en beskyttende leder, f.eks. en ledning, jordforbindelse eller direkte forbindelse til køretøjets metalchassis. To blotlagte ledende sammensvejste dele anses for ikke at have nogen afbrydelsespunkter. Hvis der forekommer afbrydelsespunkter, by-passes dette punkt ved en potentiel udligning.

| 5.1.2.3. | Isolationsmodstand |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Isolationsmodstand

| 5.1.2.3.1. | Måling af isolationsmodstanden foretages, efter at køretøjet er konditioneret i 8 timer under følgende forhold: | temperatur: 23 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |

5.1.2.3.1.

Måling af isolationsmodstanden foretages, efter at køretøjet er konditioneret i 8 timer under følgende forhold:

temperatur: 23 ± 5 oC

| | fugtighed: 90 % + 10/-5 %. |
| --- | --- |

fugtighed: 90 % + 10/-5 %.

| 5.1.2.3.2. | Ved en målespænding (DC), svarende til traktionsbatteriets nominelle spænding, skal isolationsmodstanden mellem alle blotlagte strømførende dele og hver batteripol have en mindsteværdi på 500 Ω/V af den nominelle spænding (bilag 4 indeholder et eksempel på, hvordan denne prøvning kan udføres). |
| --- | --- |

5.1.2.3.2.

Ved en målespænding (DC), svarende til traktionsbatteriets nominelle spænding, skal isolationsmodstanden mellem alle blotlagte strømførende dele og hver batteripol have en mindsteværdi på 500 Ω/V af den nominelle spænding (bilag 4 indeholder et eksempel på, hvordan denne prøvning kan udføres).

| 5.1.2.3.3. | Den beskyttende leders modstand:
  Den potentielle udligningsmodstand mellem to blotlagte ledende dele skal være lavere end 0,1Ω. Denne prøvning skal foretages ved en strømstyrke på mindst 0,2 A. |
| --- | --- |

5.1.2.3.3.

Den beskyttende leders modstand:

Den potentielle udligningsmodstand mellem to blotlagte ledende dele skal være lavere end 0,1Ω. Denne prøvning skal foretages ved en strømstyrke på mindst 0,2 A.

| 5.1.2.4. | Forbindelse af køretøjet til lysnettet: |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Forbindelse af køretøjet til lysnettet:

| 5.1.2.4.1. | Køretøjet må under ingen omstændigheder kunne bevæge sig af egen drift, når det er galvanisk forbundet til et energiforsyningsnet eller til en oplader uden for køretøjet. |
| --- | --- |

5.1.2.4.1.

Køretøjet må under ingen omstændigheder kunne bevæge sig af egen drift, når det er galvanisk forbundet til et energiforsyningsnet eller til en oplader uden for køretøjet.

| 5.1.2.4.2. | De komponenter, der anvendes, når batteriet oplades fra en ekstern kilde, skal sikre, at ladestrømmen kan afbrydes ved frakobling, uden at der sker fysisk skade. |
| --- | --- |

5.1.2.4.2.

De komponenter, der anvendes, når batteriet oplades fra en ekstern kilde, skal sikre, at ladestrømmen kan afbrydes ved frakobling, uden at der sker fysisk skade.

| 5.1.2.4.3. | De af tilkoblingssystemets dele, der kan forventes at blive strømførende, skal under alle driftsbetingelser være beskyttet mod enhver direkte kontant. |
| --- | --- |

5.1.2.4.3.

De af tilkoblingssystemets dele, der kan forventes at blive strømførende, skal under alle driftsbetingelser være beskyttet mod enhver direkte kontant.

| 5.1.2.4.4. | Alle blotlagte ledende dele skal være elektronisk forbundet ved hjælp af en elektrisk ledning, som har jordforbindelse under opladning. |
| --- | --- |

5.1.2.4.4.

Alle blotlagte ledende dele skal være elektronisk forbundet ved hjælp af en elektrisk ledning, som har jordforbindelse under opladning.

| 5.2. | Funktionelle sikkerhedskrav |
| --- | --- |

5.2.

Funktionelle sikkerhedskrav

| 5.2.1. | Tilslutning af strøm: |
| --- | --- |

5.2.1.

Tilslutning af strøm:

| 5.2.1.1. | Tilslutningen af strøm skal foregå ved hjælp af en nøglekontakt. |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Tilslutningen af strøm skal foregå ved hjælp af en nøglekontakt.

| 5.2.1.2. | Når denne nøgle er i en position, hvor fremdriftssystemet forsynes med energi, eller aktiv kørsel er mulig, må den ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Når denne nøgle er i en position, hvor fremdriftssystemet forsynes med energi, eller aktiv kørsel er mulig, må den ikke kunne fjernes.

| 5.2.2. | Kørsels- og standsningsbetingelser: |
| --- | --- |

5.2.2.

Kørsels- og standsningsbetingelser:

| 5.2.2.1. | Føreren skal adviseres i det mindste af et midlertidigt signal enten:






  a) | når køretøjet er i en »indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«, eller |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1.

Føreren skal adviseres i det mindste af et midlertidigt signal enten:

a)

når køretøjet er i en »indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«, eller

| b) | når der kræves én yderligere handling for at sætte køretøjet i en »indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«. |
| --- | --- |

b)

når der kræves én yderligere handling for at sætte køretøjet i en »indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig«.

| 5.2.2.2. | Når batteriets ladetilstand når den mindste ladningsværdi som defineret af fabrikanten, skal brugeren advares tids nok til at køretøjet ved dets egen kraft som minimum kan køres ud af trafikzonen. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Når batteriets ladetilstand når den mindste ladningsværdi som defineret af fabrikanten, skal brugeren advares tids nok til at køretøjet ved dets egen kraft som minimum kan køres ud af trafikzonen.

| 5.2.2.3. | Utilsigtet acceleration, deceleration og bakning af køretøjet skal forhindres. Navnlig må et svigt (f.eks. i drivaggregatet) ikke forårsage en bevægelse på mere end 0,1 m for et standset ubremset køretøj. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Utilsigtet acceleration, deceleration og bakning af køretøjet skal forhindres. Navnlig må et svigt (f.eks. i drivaggregatet) ikke forårsage en bevægelse på mere end 0,1 m for et standset ubremset køretøj.

| 5.2.2.4. | Når føreren forlader køretøjet, skal han adviseres af et tydeligt signal (f.eks. et optisk eller akustisk signal), hvis fremdriftssystemet stadig er i en indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Når føreren forlader køretøjet, skal han adviseres af et tydeligt signal (f.eks. et optisk eller akustisk signal), hvis fremdriftssystemet stadig er i en indstilling, hvor aktiv kørsel er mulig.

| 5.2.3. | Bakning |
| --- | --- |

5.2.3.

Bakning

| 5.2.3.1. | Bakning må kun være mulig efter aktivering af en særlig styreanordning. Denne handling skal enten kræve






  a) | en kombination af to forskellige indgreb eller |
| --- | --- | --- |

5.2.3.1.

Bakning må kun være mulig efter aktivering af en særlig styreanordning. Denne handling skal enten kræve

a)

en kombination af to forskellige indgreb eller

| b) | en elektrisk omskifter, som kun muliggør bakning, når køretøjet bevæger sig fremad ved en hastighed på højst 5 km/h. Overskrides denne hastighed skal enhver aktivering af denne anordning ignoreres. Anordningen må kun have én stabil indstilling. |
| --- | --- |

b)

en elektrisk omskifter, som kun muliggør bakning, når køretøjet bevæger sig fremad ved en hastighed på højst 5 km/h. Overskrides denne hastighed skal enhver aktivering af denne anordning ignoreres. Anordningen må kun have én stabil indstilling.

| 5.2.3.2. | Indstillingen af styreenheden for kørselsretningen skal være tydeligt angivet over for føreren. |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Indstillingen af styreenheden for kørselsretningen skal være tydeligt angivet over for føreren.

| 5.2.4. | Effektreduktion i nødstilfælde |
| --- | --- |

5.2.4.

Effektreduktion i nødstilfælde

| 5.2.4.1. | Hvis køretøjet er udstyret med en anordning til begrænsning af effekten i nødstilfælde (f.eks. overophedning af en komponent), skal brugeren underrettes herom ved hjælp af et tydeligt signal. |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Hvis køretøjet er udstyret med en anordning til begrænsning af effekten i nødstilfælde (f.eks. overophedning af en komponent), skal brugeren underrettes herom ved hjælp af et tydeligt signal.

| 5.3. | Bestemmelse af hydrogenemissioner |
| --- | --- |

5.3.

Bestemmelse af hydrogenemissioner

| 5.3.1. | Målingerne gennemføres på alle de elektriske batteridrevne vejkøretøjer, som er beskrevet i dette regulativs punkt 1.
  Vejkøretøjer udstyret med ikke vandige elektrolytbatterier eller lukkede »gas recombinant«-batterier er ikke omfattet. |
| --- | --- |

5.3.1.

Målingerne gennemføres på alle de elektriske batteridrevne vejkøretøjer, som er beskrevet i dette regulativs punkt 1.

Vejkøretøjer udstyret med ikke vandige elektrolytbatterier eller lukkede »gas recombinant«-batterier er ikke omfattet.

| 5.3.2. | Prøvningen skal gennemføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 7 til nærværende regulativ. Prøvetagning for hydrogen samt analysen skal foregå som foreskrevet. Andre analysemetoder kan godkendes, såfremt det godtgøres, at de giver tilsvarende resultater. |
| --- | --- |

5.3.2.

Prøvningen skal gennemføres i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i bilag 7 til nærværende regulativ. Prøvetagning for hydrogen samt analysen skal foregå som foreskrevet. Andre analysemetoder kan godkendes, såfremt det godtgøres, at de giver tilsvarende resultater.

| 5.3.3. | Under normal opladningsprocedure skal hydrogenemissionerne ved de i bilag 7 beskrevne forhold være under 125 g i løbet af 5 timer eller under 25 x t2 g i løbet af t2 (i h). |
| --- | --- |

5.3.3.

Under normal opladningsprocedure skal hydrogenemissionerne ved de i bilag 7 beskrevne forhold være under 125 g i løbet af 5 timer eller under 25 x t2 g i løbet af t2 (i h).

| 5.3.4. | Under opladning foretaget med en indbygget lader, der fremviser svigt (betingelser angivet i bilag 7), skal hydrogenemissionen være under 42 g. Desuden skal den indbyggede lader begrænse et sådant eventuelt svigt til 30 minutter. |
| --- | --- |

5.3.4.

Under opladning foretaget med en indbygget lader, der fremviser svigt (betingelser angivet i bilag 7), skal hydrogenemissionen være under 42 g. Desuden skal den indbyggede lader begrænse et sådant eventuelt svigt til 30 minutter.

| 5.3.5. | Alle de funktioner, der er forbundet med batteriopladning, herunder standsning af opladningen, styres automatisk |
| --- | --- |

5.3.5.

Alle de funktioner, der er forbundet med batteriopladning, herunder standsning af opladningen, styres automatisk

| 5.3.6. | Opladningens faser må ikke kunne styres manuelt. |
| --- | --- |

5.3.6.

Opladningens faser må ikke kunne styres manuelt.

| 5.3.7. | Normal tilslutning til eller afbrydelse fra lysnettet eller strømafbrydelser må ikke påvirke styringen af opladningens faser. |
| --- | --- |

5.3.7.

Normal tilslutning til eller afbrydelse fra lysnettet eller strømafbrydelser må ikke påvirke styringen af opladningens faser.

| 5.3.8. | Vigtige ladningssvigt skal meddeles føreren ved hjælp af permanente signaler. Et vigtigt svigt defineres som et svigt, der kan medføre fejl på den indbyggede lader ved senere opladning. |
| --- | --- |

5.3.8.

Vigtige ladningssvigt skal meddeles føreren ved hjælp af permanente signaler. Et vigtigt svigt defineres som et svigt, der kan medføre fejl på den indbyggede lader ved senere opladning.

| 5.3.9. | Fabrikanten skal i manualen angive, at køretøjet er i overensstemmelse med disse forskrifter. |
| --- | --- |

5.3.9.

Fabrikanten skal i manualen angive, at køretøjet er i overensstemmelse med disse forskrifter.

| 5.3.10. | En godkendelse, der er meddelt en køretøjstype hvad angår dens hydrogenemission, kan udvides til andre køretøjstyper, der tilhører samme familie, jf. definitionen i bilag 7, tillæg 2. |
| --- | --- |

5.3.10.

En godkendelse, der er meddelt en køretøjstype hvad angår dens hydrogenemission, kan udvides til andre køretøjstyper, der tilhører samme familie, jf. definitionen i bilag 7, tillæg 2.

6.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN FOR EN KØRETØJSTYPE

| 6.1. | Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten: |
| --- | --- |

6.1.

Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

| 6.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

6.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller

| 6.1.2. | anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen. |
| --- | --- |

6.1.2.

anmode om en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, der forestår prøvningen.

| 6.2. | Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal med angivelse af ændringerne gives efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Meddelelse om godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal med angivelse af ændringerne gives efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor til de parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

| 6.3. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.3.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 7.1. | Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 5 ovenfor. |
| --- | --- |

7.1.

Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 5 ovenfor.

| 7.2. | Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 7.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. |
| --- | --- |

7.2.

Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 7.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

| 7.3. | Indehaveren af godkendelsen skal bl.a.: |
| --- | --- |

7.3.

Indehaveren af godkendelsen skal bl.a.:

| 7.3.1. | sørge for, at der findes procedurer for effektiv kvalitetskontrol af køretøjerne |
| --- | --- |

7.3.1.

sørge for, at der findes procedurer for effektiv kvalitetskontrol af køretøjerne

| 7.3.2. | have adgang til det prøvningsudstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse |
| --- | --- |

7.3.2.

have adgang til det prøvningsudstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse

| 7.3.3. | sikre, at afprøvningsresultaterne registreres, og at de dertil knyttede dokumenter står til rådighed i et nærmere bestemt tidsrum, der fastsættes efter overenskomst med de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

7.3.3.

sikre, at afprøvningsresultaterne registreres, og at de dertil knyttede dokumenter står til rådighed i et nærmere bestemt tidsrum, der fastsættes efter overenskomst med de kompetente myndigheder

| 7.3.4. | analysere resultaterne af hver enkelt type prøvning for at kontrollere og sikre, at køretøjet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation |
| --- | --- |

7.3.4.

analysere resultaterne af hver enkelt type prøvning for at kontrollere og sikre, at køretøjet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation

| 7.3.5. | sikre, at hver køretøjstype som minimum underkastes de prøvninger, der er omhandlet i dette regulativs punkt 5 |
| --- | --- |

7.3.5.

sikre, at hver køretøjstype som minimum underkastes de prøvninger, der er omhandlet i dette regulativs punkt 5

| 7.3.6. | sikre, at alle stikprøveserier eller prøvestykker, som udviser manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøveudtagning og prøvninger. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

7.3.6.

sikre, at alle stikprøveserier eller prøvestykker, som udviser manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøveudtagning og prøvninger. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

| 7.4. | Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de metoder til overensstemmelseskontrol, som benyttes i de enkelte produktionsenheder. |
| --- | --- |

7.4.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de metoder til overensstemmelseskontrol, som benyttes i de enkelte produktionsenheder.

| 7.4.1. | Ved hver inspektion skal inspektøren have forelagt produktions- og prøvningsrapporterne. |
| --- | --- |

7.4.1.

Ved hver inspektion skal inspektøren have forelagt produktions- og prøvningsrapporterne.

| 7.4.2. | Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Mindsteantallet af prøver kan fastsættes ud fra resultatet af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

7.4.2.

Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Mindsteantallet af prøver kan fastsættes ud fra resultatet af fabrikantens egen kontrol.

| 7.4.3. | Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 7.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

7.4.3.

Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 7.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

| 7.4.4. | Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

7.4.4.

Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

| 7.4.5. | Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør. |
| --- | --- |

7.4.5.

Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 7 ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet eller dets komponenter ikke har bestået den i punkt 7.3.5 ovenfor foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

8.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 7 ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet eller dets komponenter ikke har bestået den i punkt 7.3.5 ovenfor foreskrevne kontrol.

| 8.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

9.   ENDEL IGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN’s sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophørt produktion, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddelt af de enkelte medlemsstater, der anvender deres egne ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN’s generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

BILAG 2

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

Model A

(se punkt 4.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at den pågældende type elektriske batteridrevne vejkøretøj er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 100 under godkendelsesnummer 002492. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 100 i dets oprindelige form.

Model B

(se punkt 4.5 i dette regulativ)

Image

Det ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at den pågældende type elektriske batteridrevne vejkøretøj er blevet godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 100 og 42 (1). De første to cifre i godkendelsesnumrene angiver, at regulativ nr. 100 og 42 forelå i deres oprindelige udformning på den dato, da disse godkendelser meddeltes.

---

(1)  Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.

---

BILAG 3

BESKYTTELSE MOD DIREKTE KONTAKT MED SPÆNDINGSFØRENDE DELE

Uddrag af IEC-standard 529 (1989)

1.   DEFINITIONER

I denne standard forstås ved:

| 1.1. | Indkapslinger
  En del, der beskytter udstyret mod visse eksterne påvirkninger og, i alle retninger, mod direkte kontakt (IEV 826-03-12).








  Bemærkning | : | Denne definition, som stammer fra International Electrotechnical Vocabulary (IEV), suppleres i henhold til denne standards anvendelsesområde med følgende forklaringer:






  a) | Indkapslinger yder beskyttelse mod personers (eller husdyrs) adgang til farlige dele |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.1.

Indkapslinger

En del, der beskytter udstyret mod visse eksterne påvirkninger og, i alle retninger, mod direkte kontakt (IEV 826-03-12).

Bemærkning

:

Denne definition, som stammer fra International Electrotechnical Vocabulary (IEV), suppleres i henhold til denne standards anvendelsesområde med følgende forklaringer:

a)

Indkapslinger yder beskyttelse mod personers (eller husdyrs) adgang til farlige dele

| b) | Blokader, åbningers facon eller andre midler — uanset om disse er fastgjort på indkapslingen eller formes af selve indkapslingsanordningen — som kan forhindre eller begrænse de angivne prøvesonders gennemtrængning, betragtes som en del af indkapslingen, medmindre de kan fjernes uden brug af nøgle eller værktøj. |
| --- | --- |

b)

Blokader, åbningers facon eller andre midler — uanset om disse er fastgjort på indkapslingen eller formes af selve indkapslingsanordningen — som kan forhindre eller begrænse de angivne prøvesonders gennemtrængning, betragtes som en del af indkapslingen, medmindre de kan fjernes uden brug af nøgle eller værktøj.

| 1.2. | Direkte kontakt
  Personers (eller husdyrs) kontakt med strømførende dele (IEV 826-03-05).








  Bemærkning | : | Følgende IEV-definition angives til orientering. I denne standard udskiftes »direkte kontakt« med »adgang til farlige dele«. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Direkte kontakt

Personers (eller husdyrs) kontakt med strømførende dele (IEV 826-03-05).

Bemærkning

:

Følgende IEV-definition angives til orientering. I denne standard udskiftes »direkte kontakt« med »adgang til farlige dele«.

| 1.3. | Beskyttelsesgrad
  Det beskyttelsesomfang, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele, mod indtrængen af faste fremmedlegemer og/eller mod indtrængen af vand, og som er efterprøvet gennem standardiserede prøvningsmetoder. |
| --- | --- |

1.3.

Beskyttelsesgrad

Det beskyttelsesomfang, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele, mod indtrængen af faste fremmedlegemer og/eller mod indtrængen af vand, og som er efterprøvet gennem standardiserede prøvningsmetoder.

| 1.4. | IP-kode
  Et kodesystem til angivelse af det beskyttelsesomfang, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele, mod indtrængen af faste fremmedlegemer, indtrængning af vand, og til at angive yderligere oplysninger i forbindelse med sådan beskyttelse. |
| --- | --- |

1.4.

IP-kode

Et kodesystem til angivelse af det beskyttelsesomfang, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele, mod indtrængen af faste fremmedlegemer, indtrængning af vand, og til at angive yderligere oplysninger i forbindelse med sådan beskyttelse.

| 1.5. | Farlig del
  En del, som er farlig at nærme sig eller berøre. |
| --- | --- |

1.5.

Farlig del

En del, som er farlig at nærme sig eller berøre.

| 1.5.1. | Farlig strømførende del
  En strømførende del, som under visse eksternt fremkaldte forhold kan give elektrisk stød (jf. IEC 536, aktuelt dokument 64(CO)196). |
| --- | --- |

1.5.1.

Farlig strømførende del

En strømførende del, som under visse eksternt fremkaldte forhold kan give elektrisk stød (jf. IEC 536, aktuelt dokument 64(CO)196).

| 1.5.2. | Farlig mekanisk del
  En bevægelig del, som ikke er en glat roterende aksel, som er farlig at berøre. |
| --- | --- |

1.5.2.

Farlig mekanisk del

En bevægelig del, som ikke er en glat roterende aksel, som er farlig at berøre.

| 1.6. | Beskyttelse, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele.
  Beskyttelse af personer mod:






  a) | kontakt med farlige lavspændingsdele |
| --- | --- | --- |

1.6.

Beskyttelse, som en indkapsling yder mod adgang til farlige dele.

Beskyttelse af personer mod:

a)

kontakt med farlige lavspændingsdele

| b) | kontakt med farlige mekaniske dele |
| --- | --- |

b)

kontakt med farlige mekaniske dele

| c) | at komme tæt på farlige højspændingsdele med utilstrækkelig afstand inde i en indkapsling. |
| --- | --- |

c)

at komme tæt på farlige højspændingsdele med utilstrækkelig afstand inde i en indkapsling.

| Bemærkning | : | Denne beskyttelse kan sikres:






  a) | ved hjælp af selve indkapslingen |
| --- | --- | --- | --- |

Bemærkning

:

Denne beskyttelse kan sikres:

a)

ved hjælp af selve indkapslingen

| b) | ved hjælp af blokader, som er den del af indkapslingen, eller ved hjælp af afstande inde i indkapslingen. |
| --- | --- |

b)

ved hjælp af blokader, som er den del af indkapslingen, eller ved hjælp af afstande inde i indkapslingen.

| 1.7. | Tilstrækkelig afstand som beskyttelse mod adgang til farlige dele
  En afstand, som skal forhindre, at en adgangssonde kommer i kontakt eller nærmer sig en farlig del. |
| --- | --- |

1.7.

Tilstrækkelig afstand som beskyttelse mod adgang til farlige dele

En afstand, som skal forhindre, at en adgangssonde kommer i kontakt eller nærmer sig en farlig del.

| 1.8. | Adgangssonde (access probe)
  En prøvesonde, der på konventionel vis simulerer en del af en person eller et værktøj eller lignende, som holdes af en person, for at efterprøve, om der er tilstrækkelig afstand til farlige dele. |
| --- | --- |

1.8.

Adgangssonde (access probe)

En prøvesonde, der på konventionel vis simulerer en del af en person eller et værktøj eller lignende, som holdes af en person, for at efterprøve, om der er tilstrækkelig afstand til farlige dele.

| 1.9. | Genstandssonde (object probe)
  En prøvesonde, der simulerer et fast fremmedlegeme, for at efterprøve muligheden for indtrængen i en indkapsling. |
| --- | --- |

1.9.

Genstandssonde (object probe)

En prøvesonde, der simulerer et fast fremmedlegeme, for at efterprøve muligheden for indtrængen i en indkapsling.

| 1.10. | Åbning
  Et hul eller en åbning i en indkapsling, som allerede findes, eller kan dannes ved at påføre prøvesonden den angivne kraft. |
| --- | --- |

1.10.

Åbning

Et hul eller en åbning i en indkapsling, som allerede findes, eller kan dannes ved at påføre prøvesonden den angivne kraft.

2.   PRØVNINGER AF BESKYTTELSE MOD ADGANG TIL FARLIGE DELE, SOM ER ANGIVET VED DET EKSTRA TEGN

| 2.1. | Adgangssonde (access probe)
  Adgangssonder til efterprøvning af beskyttelsen mod personers adgang til farlige dele findes i tabel 1. |
| --- | --- |

2.1.

Adgangssonde (access probe)

Adgangssonder til efterprøvning af beskyttelsen mod personers adgang til farlige dele findes i tabel 1.

| 2.2. | Prøvningsbetingelser
  Adgangssonden presses mod eventuelle åbninger i indkapslingen med den i tabel 1 angivne kraft. Hvis den trænger helt eller delvis igennem, placeres den i enhver mulig position, men stopfladen må under ingen omstændigheder kunne trænge helt igennem åbningen.
  Interne blokader betragtes som en del af indkapslingen, jf. definitionen i punkt 1.1.
  Ved prøvning af lavspændingsudstyr bør en strømforsyning med lavspænding (ikke under 40 V og ikke over 50 V) i serie med en passende lampe forbindes mellem sonden og de farlige dele inden i indkapslingen. Farlige dele, som kun er dækket af lak eller maling eller beskyttet af oxidering eller en lignende proces, dækkes med metalfolie, som er elektrisk forbundet til de dele, som normalt er strømførende under drift.
  Signal-kredsløbsmetoden bør også anvendes til de farlige bevægende dele i højspændingsudstyr.
  Indre bevægende dele kan så vidt muligt betjenes langsomt. |
| --- | --- |

2.2.

Prøvningsbetingelser

Adgangssonden presses mod eventuelle åbninger i indkapslingen med den i tabel 1 angivne kraft. Hvis den trænger helt eller delvis igennem, placeres den i enhver mulig position, men stopfladen må under ingen omstændigheder kunne trænge helt igennem åbningen.

Interne blokader betragtes som en del af indkapslingen, jf. definitionen i punkt 1.1.

Ved prøvning af lavspændingsudstyr bør en strømforsyning med lavspænding (ikke under 40 V og ikke over 50 V) i serie med en passende lampe forbindes mellem sonden og de farlige dele inden i indkapslingen. Farlige dele, som kun er dækket af lak eller maling eller beskyttet af oxidering eller en lignende proces, dækkes med metalfolie, som er elektrisk forbundet til de dele, som normalt er strømførende under drift.

Signal-kredsløbsmetoden bør også anvendes til de farlige bevægende dele i højspændingsudstyr.

Indre bevægende dele kan så vidt muligt betjenes langsomt.

| 2.3. | Acceptkriterier
  Beskyttelsen er tilfredsstillende, hvis der er tilstrækkelig afstand mellem adgangssonden og de farlige dele.
  Ved prøvning i forbindelse med det yderligere tegn B må prøvefingeren med led kunne trænge ind til sin længde på 80 mm, men stopfladen (Ø 50 mm x 20 mm) må ikke kunne gå igennem åbningen. Med udgangspunkt i en lige position bøjes først det ene og efterfølgende det andet af prøvefingerens led i en vinkel på op til 90o i forhold til aksen for fingerens tilstødende del og placeres i enhver mulig position.
  Ved prøvning i forbindelse med det yderligere tegn D må adgangssonden kunne trænge ind til sin fulde længde, men stopfladen må ikke kunne trænge helt igennem åbningen. Se bilag A for yderligere detaljer.
  Betingelserne for efterprøvning af tilstrækkelig afstand er identiske med dem, som er beskrevet i punkt 2.3.1 nedenfor. |
| --- | --- |

2.3.

Acceptkriterier

Beskyttelsen er tilfredsstillende, hvis der er tilstrækkelig afstand mellem adgangssonden og de farlige dele.

Ved prøvning i forbindelse med det yderligere tegn B må prøvefingeren med led kunne trænge ind til sin længde på 80 mm, men stopfladen (Ø 50 mm x 20 mm) må ikke kunne gå igennem åbningen. Med udgangspunkt i en lige position bøjes først det ene og efterfølgende det andet af prøvefingerens led i en vinkel på op til 90o i forhold til aksen for fingerens tilstødende del og placeres i enhver mulig position.

Ved prøvning i forbindelse med det yderligere tegn D må adgangssonden kunne trænge ind til sin fulde længde, men stopfladen må ikke kunne trænge helt igennem åbningen. Se bilag A for yderligere detaljer.

Betingelserne for efterprøvning af tilstrækkelig afstand er identiske med dem, som er beskrevet i punkt 2.3.1 nedenfor.

| 2.3.1. | For lavspændingsudstyr (nominelle spændinger, der ikke overstiger 1 000 V AC og 1 500 V DC):
  Adgangssonden må ikke berøre farlige strømførende dele.
  Hvis det ved hjælp af et signalkredsløb mellem sonden og de farlige dele bekræftes, at der er tilstrækkelig afstand, må lampen ikke lyse. |
| --- | --- |

2.3.1.

For lavspændingsudstyr (nominelle spændinger, der ikke overstiger 1 000 V AC og 1 500 V DC):

Adgangssonden må ikke berøre farlige strømførende dele.

Hvis det ved hjælp af et signalkredsløb mellem sonden og de farlige dele bekræftes, at der er tilstrækkelig afstand, må lampen ikke lyse.

Tabel 1

Adgangssonder til prøvning af beskyttelsen mod personers adgang til farlige dele

| Første tal | Yderl. tegn | Adgangssonde | Prøvningskraft |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | B | Prøvefinger med led
  Se figur 1 for samtlige mål | 10 N ± 10 % |
| 4, 5, 6 | D | Prøveledning 1,0 mm diameter, 100 mm lang | 1 N ± 10 % |

Første tal

Yderl. tegn

Adgangssonde

Prøvningskraft

2

B

Prøvefinger med led

Se figur 1 for samtlige mål

Image

10 N ± 10 %

4, 5, 6

D

Prøveledning 1,0 mm diameter, 100 mm lang

Image

1 N ± 10 %

Figur 1

Prøvefinger med led

Image

Materiale: metal, medmindre andet er angivet

Lineære mål i mm.

Tolerancer for mål uden specifikke tolerancer:

| | for vinkler 0/-10o |
| --- | --- |

for vinkler 0/-10o

| | for lineære mål: |
| --- | --- |

for lineære mål:

| | op til 25 mm: 0/-0,05 |
| --- | --- |

op til 25 mm: 0/-0,05

| | over 25 mm: ±0,2 |
| --- | --- |

over 25 mm: ±0,2

Begge led skal muliggøre en bevægelse i samme plan og retning gennem en vinkel på 90o med en tolerance på 0 til + 10o.

---

BILAG 4

MÅLING AF ISOLATIONSMODSTANDEN VED BRUG AF TRAKTIONSBATTERIET

1.   BESKRIVELSE AF PRØVNINGSMETODEN

Traktionsbatteriet skal være fuldt opladet

Det til denne prøvning anvendte voltmeter skal måle DC-værdier og have en intern modstand på over 10 ΜΩ.

Målingen skal foregå i to trin:

Første trin:

Image

Andet trin:

Image

Tredje trin:

Image

Hvor Ro er en modstand på 500 Ω/V

Værdien af isolationsmodstanden Ri findes ved en af formlerne:

Formula eller Formula

---

BILAG 5

SYMBOL FOR ANGIVELSE AF SPÆNDING

(Der henvises til ISO-standard 3864 og IEC-standard 417k)

Image

---

BILAG 6

VÆSENTLIGE KARAKTERISTIKA FOR ET KØRETØJ

1.   GENEREL BESKRIVELSE AF KØRETØJET

| 1.1. | Motorkøretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ... |
| --- | --- |

1.1.

Motorkøretøjets fabriks- eller handelsbetegnelse: ...

| 1.2. | Køretøjstype: ... |
| --- | --- |

1.2.

Køretøjstype: ...

| 1.3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 1.4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

1.4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 1.5. | Kort beskrivelse af strømkredsens komponentinstallation eller tegninger/billeder, der viser placeringen af strømkredsens komponenter: ... |
| --- | --- |

1.5.

Kort beskrivelse af strømkredsens komponentinstallation eller tegninger/billeder, der viser placeringen af strømkredsens komponenter: ...

| 1.6. | Skematisk diagram over alle strømkredsens elektriske funktioner: ... |
| --- | --- |

1.6.

Skematisk diagram over alle strømkredsens elektriske funktioner: ...

| 1.7. | Arbejdsspænding: ... V |
| --- | --- |

1.7.

Arbejdsspænding: ... V

| 1.8. | Tegning og/eller fotografi af køretøjet: |
| --- | --- |

1.8.

Tegning og/eller fotografi af køretøjet:

2.   BESKRIVELSE AF MOTOR(ER)

| 2.1. | Fabrikat: ... |
| --- | --- |

2.1.

Fabrikat: ...

| 2.2. | Type: ... |
| --- | --- |

2.2.

Type: ...

| 2.3. | Arbejdsprincip ... |
| --- | --- |

2.3.

Arbejdsprincip ...

| 2.3.1. | Jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser (1) |
| --- | --- |

2.3.1.

Jævnstrøm/vekselstrøm/antal faser (1)

| 2.3.2. | Magnetisering: separat/shunt/serie/sammensat (1) |
| --- | --- |

2.3.2.

Magnetisering: separat/shunt/serie/sammensat (1)

| 2.3.3. | Synkron/asynkron (1) |
| --- | --- |

2.3.3.

Synkron/asynkron (1)

| 2.3.4. | Kølesystem: luft/væske (1) |
| --- | --- |

2.3.4.

Kølesystem: luft/væske (1)

3.   BESKRIVELSE AF TRANSMISSION

| 3.1. | Type: manuel/automatisk/ingen/andet (specificeres): (1): ... |
| --- | --- |

3.1.

Type: manuel/automatisk/ingen/andet (specificeres): (1): ...

| 3.2. | Transmissionsforhold: ... |
| --- | --- |

3.2.

Transmissionsforhold: ...

| 3.3. | Dækdimensioner: ... |
| --- | --- |

3.3.

Dækdimensioner: ...

4.   TRAKTIONSBATTERI

| 4.1. | Batteriets handelsnavn og mærke: ... |
| --- | --- |

4.1.

Batteriets handelsnavn og mærke: ...

| 4.2. | Angivelse af alle typer anvendte elektro-kemiske par: ...
  ... |
| --- | --- |

4.2.

Angivelse af alle typer anvendte elektro-kemiske par: ...

...

| 4.2.1. | Nominel spænding: ... V |
| --- | --- |

4.2.1.

Nominel spænding: ... V

| 4.2.2. | Antal battericeller |
| --- | --- |

4.2.2.

Antal battericeller

| 4.2.3. | Antal batterimoduler
  Gaskombinationsforhold (i %) |
| --- | --- |

4.2.3.

Antal batterimoduler

Gaskombinationsforhold (i %)

| 4.3. | Type(r) ventilation til batterimoduler/batteripakker (1): ... |
| --- | --- |

4.3.

Type(r) ventilation til batterimoduler/batteripakker (1): ...

| 4.4. | Beskrivelse af eventuelt kølesystem: ... |
| --- | --- |

4.4.

Beskrivelse af eventuelt kølesystem: ...

| 4.5. | Kort beskrivelse af eventuel vedligeholdelsesprocedure: ... |
| --- | --- |

4.5.

Kort beskrivelse af eventuel vedligeholdelsesprocedure: ...

| 4.6. | Batterienergi: ... kWh |
| --- | --- |

4.6.

Batterienergi: ... kWh

| 4.7. | Spændingsværdi ved endt afladning: ... V |
| --- | --- |

4.7.

Spændingsværdi ved endt afladning: ... V

5.   DRIVAGGREGATETS ELEKTRONISKE KONVERTERE OG STRØMDREVET HJÆLPEUDSTYR

| 5.1. | Kort beskrivelse af de enkelte elektroniske konvertere og hjælpeudstyr: ... |
| --- | --- |

5.1.

Kort beskrivelse af de enkelte elektroniske konvertere og hjælpeudstyr: ...

| 5.2. | Mærke på den elektroniske konverterenhed ... |
| --- | --- |

5.2.

Mærke på den elektroniske konverterenhed ...

| 5.3. | Type af elektronisk konverterenhed: ... |
| --- | --- |

5.3.

Type af elektronisk konverterenhed: ...

| 5.4. | Mærke på det enkelte hjælpeudstyr: ... |
| --- | --- |

5.4.

Mærke på det enkelte hjælpeudstyr: ...

| 5.5. | Det enkelte hjælpeudstyrs type: ... |
| --- | --- |

5.5.

Det enkelte hjælpeudstyrs type: ...

| 5.6. | Lader: indbygget/ekstern (1) |
| --- | --- |

5.6.

Lader: indbygget/ekstern (1)

| 5.6.1. | De forskellige ladedeles mærke og type (2) |
| --- | --- |

5.6.1.

De forskellige ladedeles mærke og type (2)

| 5.6.2. | Tegnet beskrivelse af laderen (2)

  Nominel udgangsstrøm (kW) (2)

  Maksimal ladespænding (V) (2) |
| --- | --- |

5.6.2.

Tegnet beskrivelse af laderen (2)

Nominel udgangsstrøm (kW) (2)

Maksimal ladespænding (V) (2)

| 5.6.5. | Maksimal ladeintensitet (A) (2)

  Styreenhedens mærke og type (eventuelt) (2) |
| --- | --- |

5.6.5.

Maksimal ladeintensitet (A) (2)

Styreenhedens mærke og type (eventuelt) (2)

| 5.6.7. | Diagram over drift, styring og sikkerhed (2) |
| --- | --- |

5.6.7.

Diagram over drift, styring og sikkerhed (2)

| 5.6.8. | Beskrivelse og karakteristik af ladeperioder (2) |
| --- | --- |

5.6.8.

Beskrivelse og karakteristik af ladeperioder (2)

| 5.7. | Specifikation af lysnet: |
| --- | --- |

5.7.

Specifikation af lysnet:

| 5.7.1. | Type lysnet: enkeltfase/trefase (1) |
| --- | --- |

5.7.1.

Type lysnet: enkeltfase/trefase (1)

| 5.7.2. | Spænding: ... V |
| --- | --- |

5.7.2.

Spænding: ... V

6.   SIKRING OG/ELLER KREDSLØBSAFBRYDER

| 6.1. | Type: ... |
| --- | --- |

6.1.

Type: ...

| 6.2. | Diagram over funktionsområdet: ... |
| --- | --- |

6.2.

Diagram over funktionsområdet: ...

7.   LEDNINGER

| 7.1. | Type: ... |
| --- | --- |

7.1.

Type: ...

---

(1)

| — | Det ikke gældende overstreges. |
| --- | --- |

—

Det ikke gældende overstreges.

(2)

| — | For køretøjer udstyret med indbygget oplader. |
| --- | --- |

—

For køretøjer udstyret med indbygget oplader.

---

BILAG 7

BESTEMMELSE AF HYDROGENEMISSION UNDER OPLADNING AF TRAKTIONSBATTERIET

1.   INDLEDNING

I dette bilag beskrives fremgangsmåden ved bestemmelse af hydrogenemission under opladning af traktionsbatteriet på alle elektriske batteridrevne vejkøretøjer i overensstemmelse med punkt 5.3 i dette regulativ.

2.   BESKRIVELSE AF PRØVNINGEN

Prøvning af hydrogenemission (figur 7.1) gennemføres for at bestemme hydrogenemissionen under opladningen af traktionsbatteriet med indbygget lader. Prøvningen består af følgende trin:

| a) | klargøring af køretøjet |
| --- | --- |

a)

klargøring af køretøjet

| b) | afladning af traktionsbatteriet |
| --- | --- |

b)

afladning af traktionsbatteriet

| c) | bestemmelse af hydrogenemissioner under normal opladning |
| --- | --- |

c)

bestemmelse af hydrogenemissioner under normal opladning

| d) | bestemmelse af hydrogenemission under ladning med svigtende indbygget lader. |
| --- | --- |

d)

bestemmelse af hydrogenemission under ladning med svigtende indbygget lader.

3.   KØRETØJ

| 3.1. | Køretøjet skal være i god mekanisk stand og være tilkørt over mindst 300 km i en periode på syv dage før prøvningen. Køretøjet skal i hele denne periode være udstyret med det traktionsbatteri, der skal underkastes prøvningen for hydrogenemission. |
| --- | --- |

3.1.

Køretøjet skal være i god mekanisk stand og være tilkørt over mindst 300 km i en periode på syv dage før prøvningen. Køretøjet skal i hele denne periode være udstyret med det traktionsbatteri, der skal underkastes prøvningen for hydrogenemission.

| 3.2. | Hvis batteriet anvendes ved en temperatur, som ligger over rumtemperaturen, skal operatøren følge fabrikantens procedure for at holde traktionsbatteriets temperatur inden for det normale driftsområde.
  Fabrikantens repræsentant skal kunne attestere, at konditioneringssystemet for batteriet hverken er beskadiget eller udviser kapacitetsdefekt. |
| --- | --- |

3.2.

Hvis batteriet anvendes ved en temperatur, som ligger over rumtemperaturen, skal operatøren følge fabrikantens procedure for at holde traktionsbatteriets temperatur inden for det normale driftsområde.

Fabrikantens repræsentant skal kunne attestere, at konditioneringssystemet for batteriet hverken er beskadiget eller udviser kapacitetsdefekt.

Figur 7.1

Bestemmelse af hydrogenemissioner under opladning af traktionsbatteriet

Image

4.   UDSTYR TIL HYDROGENEMISSIONSPRØVNING

4.1.   Chassisdynamometer

Chassisdynamometeret skal opfylde kravene i ændringsserie 05 til regulativ nr. 83.

4.2.   Prøvelokale til måling af hydrogenemission

Det prøvelokale, hvori målingen af hydrogenemissionen udføres, skal være lufttæt og tilstrækkelig stort til at kunne rumme det køretøj, der skal prøves. Køretøjet skal være tilgængeligt fra alle sider, og lokalet skal, når det er lukket, opfylde kriterierne for lufttæthed i tillæg 1 til dette bilag. Lokalets indvendige overflade skal være uigennemtrængelig for kulbrinter og inaktiv over for hydrogen. Temperaturstyringssystemet skal kunne styre prøvelokalets indvendige rumtemperatur, således at den foreskrevne temperatur fastholdes under hele prøvningen inden for en tolerance på ± 2 K som gennemsnit for hele prøvningen.

Af hensyn til volumenændringer som følge af hydrogenemission i prøvelokalet kan der anvendes et prøvelokale med variabelt volumen eller andet prøvningsudstyr. Et prøvelokale med variabelt volumen udvider sig og trækker sig sammen i takt med hydrogenemissionen i prøvelokalet. Der kan tages hensyn til udsving i det indvendige volumen på to måder, nemlig enten ved hjælp af bevægelige paneler eller ved en bælganordning, hvor uigennemtrængelige sække i prøvelokalet udvider sig og trækker sig sammen i takt med ændringerne i trykket i lokalet, idet de står i forbindelse med luften uden for prøvelokalet. Anordninger til tilpasning af volumenet skal være således konstrueret, at prøvelokalets integritet, jf. tillæg 1, bevares.

Alle metoder til tilpasning af volumenet skal fastholde forskellen mellem lufttrykket i prøvelokalet og barometertrykket inden for højst ± 5 hPa.

Prøvelokalet skal kunne fastlåses på et bestemt volumen. Et prøvelokale med variabelt volumen skal kunne foretage et udsving i forhold til dets »nominelle volumen« (jf. bilag 7, tillæg 1, punkt 2.1.1) som følger hydrogenemission under prøvningen.

4.3.   Analysesystemer

| 4.3.1. | Hydrogenanalysator |
| --- | --- |

4.3.1.

Hydrogenanalysator

| 4.3.1.1. | Luften i prøvelokalet overvåges ved hjælp af en hydrogenanalysator (elektrokemisk detektortype) eller en chromatograf med termisk ledningsevnedetektion. Luftprøver udtages midt på en af prøvelokalets sidevægge eller midt på loftet, og bypassstrømme skal føres tilbage til prøvelokalet, helst til et punkt umiddelbart efter blandingsventilatoren i strømmens retning. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

Luften i prøvelokalet overvåges ved hjælp af en hydrogenanalysator (elektrokemisk detektortype) eller en chromatograf med termisk ledningsevnedetektion. Luftprøver udtages midt på en af prøvelokalets sidevægge eller midt på loftet, og bypassstrømme skal føres tilbage til prøvelokalet, helst til et punkt umiddelbart efter blandingsventilatoren i strømmens retning.

| 4.3.1.2. | Hydrogenanalysatoren skal have en responstid for 90 % af den endelige aflæsning på mindre end 10 sek. Stabiliteten skal i alle måleområder være bedre end 2 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag over en 15-minuttersperiode. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Hydrogenanalysatoren skal have en responstid for 90 % af den endelige aflæsning på mindre end 10 sek. Stabiliteten skal i alle måleområder være bedre end 2 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag over en 15-minuttersperiode.

| 4.3.1.3. | Analysatorens repeterbarhed udtrykt som én standardafvigelse skal være bedre end 1 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag i alle benyttede måleområder. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Analysatorens repeterbarhed udtrykt som én standardafvigelse skal være bedre end 1 % af fuldt udslag ved nul og ved 80 ± 20 % af fuldt udslag i alle benyttede måleområder.

| 4.3.1.4. | Måleområderne på analyseapparatet skal vælges ud fra, hvilke der giver den bedste opløsning i forbindelse med måling, kalibrering og udsivningskontrol. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Måleområderne på analyseapparatet skal vælges ud fra, hvilke der giver den bedste opløsning i forbindelse med måling, kalibrering og udsivningskontrol.

| 4.3.2. | Dataregistrering i hydrogenanalysator
  Hydrogenanalysatoren skal have et system til registrering af det elektriske udgangssignal med en hyppighed på mindst en gang pr. minut. Registreringssystemet skal have driftsspecifikationer, der mindst svarer til det signal, der skal registreres, og det skal have en permanent resultatregistrering. Registreringen skal tydeligt vise, hvornår den normale ladeprøvning og den svigtende ladefunktion begynder og slutter. |
| --- | --- |

4.3.2.

Dataregistrering i hydrogenanalysator

Hydrogenanalysatoren skal have et system til registrering af det elektriske udgangssignal med en hyppighed på mindst en gang pr. minut. Registreringssystemet skal have driftsspecifikationer, der mindst svarer til det signal, der skal registreres, og det skal have en permanent resultatregistrering. Registreringen skal tydeligt vise, hvornår den normale ladeprøvning og den svigtende ladefunktion begynder og slutter.

4.4.   Temperaturregistrering

| 4.4.1. | Temperaturen i prøvelokalet måles i to punkter ved hjælp af temperaturfølere, der er forbundet, så de viser en gennemsnitsværdi. Målepunkterne skal befinde sig ca. 0,1 m inde i prøvelokalet fra hver sidevægs lodrette midterlinje i en højde af 0,9 m ±0,2 m. |
| --- | --- |

4.4.1.

Temperaturen i prøvelokalet måles i to punkter ved hjælp af temperaturfølere, der er forbundet, så de viser en gennemsnitsværdi. Målepunkterne skal befinde sig ca. 0,1 m inde i prøvelokalet fra hver sidevægs lodrette midterlinje i en højde af 0,9 m ±0,2 m.

| 4.4.2. | Batterimodulernes temperatur registreres ved hjælp af følerne. |
| --- | --- |

4.4.2.

Batterimodulernes temperatur registreres ved hjælp af følerne.

| 4.4.3. | Temperaturmålingerne skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet. |
| --- | --- |

4.4.3.

Temperaturmålingerne skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet.

| 4.4.4. | Temperaturregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±1,0 K, og temperaturen skal kunne måles med en opløsning på ±0,1 K. |
| --- | --- |

4.4.4.

Temperaturregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±1,0 K, og temperaturen skal kunne måles med en opløsning på ±0,1 K.

| 4.4.5. | Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.4.5.

Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder.

4.5.   Trykregistrering

| 4.5.1. | Forskellen Δp mellem barometerstanden i prøveområdet og lufttrykket i prøvelokalet skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet. |
| --- | --- |

4.5.1.

Forskellen Δp mellem barometerstanden i prøveområdet og lufttrykket i prøvelokalet skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet.

| 4.5.2. | Trykmålingssystemets nøjagtighed skal være inden for ± 2 hPa, og temperaturen skal kunne måles med en opløsning på ±0,2 hPa. |
| --- | --- |

4.5.2.

Trykmålingssystemets nøjagtighed skal være inden for ± 2 hPa, og temperaturen skal kunne måles med en opløsning på ±0,2 hPa.

| 4.5.3. | Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.5.3.

Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder.

4.6.   Registrering af spændings- og strømintensitet

| 4.6.1. | Den indbyggede laders spændings- og strømintensitet (batteri) skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet. |
| --- | --- |

4.6.1.

Den indbyggede laders spændings- og strømintensitet (batteri) skal under hele hydrogenemissionsmålingen registreres med en hyppighed på mindst én gang i minuttet.

| 4.6.2. | Spændingsregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±1,0 V, og spændingen skal kunne måles med en opløsning på ±0,1 V. |
| --- | --- |

4.6.2.

Spændingsregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±1,0 V, og spændingen skal kunne måles med en opløsning på ±0,1 V.

| 4.6.3. | Strømregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±0,5 A, og strømmen skal kunne måles med en opløsning på ±0,05 A. |
| --- | --- |

4.6.3.

Strømregistreringssystemets nøjagtighed skal være inden for ±0,5 A, og strømmen skal kunne måles med en opløsning på ±0,05 A.

| 4.6.4. | Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder. |
| --- | --- |

4.6.4.

Registrerings- eller databehandlingssystemet skal kunne måle tiden med en opløsning på ± 15 sekunder.

4.7.   Ventilatorer

Lokalet skal være forsynet med en eller flere ventilatorer eller blæsere med en kapacitet på 0,1-0,5 m3/s, således at luften i lokalet kan blandes grundigt. Under målingerne skal det være muligt at opnå en ensartet temperatur og hydrogenkoncentration i lokalet. Køretøjet i lokalet må ikke befinde sig direkte i luftstrømmen fra ventilatorerne eller blæserne.

4.8.   Gasser

| 4.8.1. | Følgende rene gasser skal stå til rådighed til kalibrering og drift:
  renset syntetisk luft (renhed < 1 ppm C1-ækvivalent, < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.
  hydrogen (H2) renhed mindst 99,5 %. |
| --- | --- |

4.8.1.

Følgende rene gasser skal stå til rådighed til kalibrering og drift:

renset syntetisk luft (renhed < 1 ppm C1-ækvivalent, < 1 ppm CO; < 400 ppm CO2; < 0,1 ppm NO); oxygenindhold mellem 18 og 21 % vol.

hydrogen (H2) renhed mindst 99,5 %.

| 4.8.2. | Kalibreringsgasser skal indeholde blandinger af hydrogen (H2) og renset syntetisk luft. Den faktiske koncentration i en kalibreringsgas må ikke afvige mere end ± 2 % fra den nominelle værdi. Nøjagtigheden i den fortyndede gas, der fås ved brug af et gasdeleapparat, skal ligge inden for ± 2 % af den nominelle værdi. De i tillæg 1 anførte koncentrationer kan også opnås ved hjælp af et gasdeleapparat, der benytter syntetisk luft som fortyndende gas. |
| --- | --- |

4.8.2.

Kalibreringsgasser skal indeholde blandinger af hydrogen (H2) og renset syntetisk luft. Den faktiske koncentration i en kalibreringsgas må ikke afvige mere end ± 2 % fra den nominelle værdi. Nøjagtigheden i den fortyndede gas, der fås ved brug af et gasdeleapparat, skal ligge inden for ± 2 % af den nominelle værdi. De i tillæg 1 anførte koncentrationer kan også opnås ved hjælp af et gasdeleapparat, der benytter syntetisk luft som fortyndende gas.

5.   PRØVNINGSFORSKRIFTER

Prøvningen består af følgende fem trin:

| i) | klargøring af køretøjet |
| --- | --- |

i)

klargøring af køretøjet

| ii) | afladning af traktionsbatteriet |
| --- | --- |

ii)

afladning af traktionsbatteriet

| iii) | bestemmelse af hydrogenemissioner under normal opladning |
| --- | --- |

iii)

bestemmelse af hydrogenemissioner under normal opladning

| iv) | afladning af traktionsbatteriet |
| --- | --- |

iv)

afladning af traktionsbatteriet

| v) | bestemmelse af hydrogenemission under ladning med svigtende indbygget lader. |
| --- | --- |

v)

bestemmelse af hydrogenemission under ladning med svigtende indbygget lader.

Hvis det er nødvendigt at flytte køretøjet mellem to trin, skubbes det til det næste prøveområde.

5.1.   Klargøring af køretøjet

Traktionsbatteriets ældning undersøges for at bevise, at køretøjet har kørt mindst 300 km i en periode på syv dage før prøven. Køretøjet skal i hele denne periode være udstyret med det traktionsbatteri, der skal underkastes prøvningen for hydrogenemission. Hvis dette ikke kan godtgøres, anvendes følgende procedure.

| 5.1.1. | Afladning og oprindelig opladning af batteriet
  Proceduren begynder med afladning af traktionsbatteriet i køretøjet under kørsel på prøvebanen eller på et chassisdynamometer ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale tredive minutters hastighed.
  Afladningen stoppes:






  a) | når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive minutters hastighed, eller |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Afladning og oprindelig opladning af batteriet

Proceduren begynder med afladning af traktionsbatteriet i køretøjet under kørsel på prøvebanen eller på et chassisdynamometer ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale tredive minutters hastighed.

Afladningen stoppes:

a)

når køretøjet ikke er i stand til at køre ved 65 % af den maksimale tredive minutters hastighed, eller

| b) | når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller |
| --- | --- |

b)

når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller

| c) | efter at have kørt distancen på 100 km. |
| --- | --- |

c)

efter at have kørt distancen på 100 km.

| 5.1.2. | Oprindelig opladning af batteriet
  Opladningen udføres:






  a) | med den indbyggede lader |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

Oprindelig opladning af batteriet

Opladningen udføres:

a)

med den indbyggede lader

| b) | i en rumtemperatur på mellem 293 K og 303 K. |
| --- | --- |

b)

i en rumtemperatur på mellem 293 K og 303 K.

Fremgangsmåden udelukker alle typer eksterne ladere.

Kriterierne for ophør af ladning af traktionsbatteriet svarer til den indbyggede laders automatiske ophør.

Denne fremgangsmåde omfatter alle typer specielle opladninger, der vil kunne startes automatisk eller manuelt, som for eksempel udligningsopladning eller vedligeholdelsesopladning.

| 5.1.3. | Fremgangsmåden i punkt 5.1.1 til 5.1.2 gentages to gange. |
| --- | --- |

5.1.3.

Fremgangsmåden i punkt 5.1.1 til 5.1.2 gentages to gange.

5.2.   Afladning af batteriet

Traktionsbatteriet aflades under kørsel på prøvebanen eller på et chassisdynamometer ved en konstant hastighed på 70 % ± 5 % af køretøjets maksimale tredive minutters hastighed.

Standsning af afladningen forekommer:

| a) | når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller |
| --- | --- |

a)

når føreren gennem køretøjets standardinstrumentering modtager signal om at standse køretøjet, eller

| b) | når køretøjets maksimale hastighed er mindre end 20 km/h. |
| --- | --- |

b)

når køretøjets maksimale hastighed er mindre end 20 km/h.

5.3.   Stilstand (soak)

Senest 15 minutter efter proceduren for batteriafladning, som er beskrevet i punkt 5.2, parkeres køretøjet i stilstandsområdet. Køretøjet henstår derefter parkeret i mindst 12 timer, idet der højst må være 36 timer mellem afslutningen af afladningen af traktionsbatteriet og påbegyndelsen af hydrogenemissionsprøvningen under normal opladning. I denne periode skal køretøjet være i stilstand ved 293 K ± 2 K.

5.4.   Prøvning af hydrogenemission under normal opladning

| 5.4.1. | Før stilstandsperiodens afslutning udluftes prøvelokalet i flere minutter, indtil der er tilvejebragt stabile hydrogenbaggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i prøvelokalet sættes også i gang. |
| --- | --- |

5.4.1.

Før stilstandsperiodens afslutning udluftes prøvelokalet i flere minutter, indtil der er tilvejebragt stabile hydrogenbaggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i prøvelokalet sættes også i gang.

| 5.4.2. | Hydrogenanalysatoren nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøven. |
| --- | --- |

5.4.2.

Hydrogenanalysatoren nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøven.

| 5.4.3. | Ved afslutningen af stilstanden flyttes prøvekøretøjet ind i prøvelokalet med motoren standset og vinduer og bagagerumsklap åbne. |
| --- | --- |

5.4.3.

Ved afslutningen af stilstanden flyttes prøvekøretøjet ind i prøvelokalet med motoren standset og vinduer og bagagerumsklap åbne.

| 5.4.4. | Køretøjet skal være forbundet til lysnettet. Batteriet oplades i overensstemmelse med den normale opladningsprocedure, jf. punkt 5.4.7 nedenfor. |
| --- | --- |

5.4.4.

Køretøjet skal være forbundet til lysnettet. Batteriet oplades i overensstemmelse med den normale opladningsprocedure, jf. punkt 5.4.7 nedenfor.

| 5.4.5. | Dørene til prøvelokalet lukkes og forsegles lufttæt senest to minutter efter den elektriske tilslutning af den normale opladningsfase. |
| --- | --- |

5.4.5.

Dørene til prøvelokalet lukkes og forsegles lufttæt senest to minutter efter den elektriske tilslutning af den normale opladningsfase.

| 5.4.6. | Når prøvelokalet er blevet forseglet, påbegyndes den normale opladning med henblik på hydrogenemissionsprøvning. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved prøvning ved normal opladning.
  Disse tal benyttes ved beregningen af hydrogenemissionen (punkt 6). Under den normale ladningsperiode må temperaturen i prøvelokalet T ikke være under 291 K og ikke over 295 K. |
| --- | --- |

5.4.6.

Når prøvelokalet er blevet forseglet, påbegyndes den normale opladning med henblik på hydrogenemissionsprøvning. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved prøvning ved normal opladning.

Disse tal benyttes ved beregningen af hydrogenemissionen (punkt 6). Under den normale ladningsperiode må temperaturen i prøvelokalet T ikke være under 291 K og ikke over 295 K.

| 5.4.7. | Fremgangsmåde ved normal ladning
  Normal ladning foretages med den indbyggede oplader og består af følgende trin:






  a) | Opladning ved konstant effekt i t1. |
| --- | --- | --- |

5.4.7.

Fremgangsmåde ved normal ladning

Normal ladning foretages med den indbyggede oplader og består af følgende trin:

a)

Opladning ved konstant effekt i t1.

| b) | Overladning ved konstant strøm i t2. Overladningsintensiteten angives af fabrikanten og svarer til den, der anvendes ved udligningsopladningen. |
| --- | --- |

b)

Overladning ved konstant strøm i t2. Overladningsintensiteten angives af fabrikanten og svarer til den, der anvendes ved udligningsopladningen.

Kriterierne for ophør af ladning af traktionsbatteriet svarer til den indbyggede laders automatiske ophør ved en ladetid på t1 + t2. Ladetiden vil blive begrænset til t1  + 5 h, selv om der gives en klar indikation via standardinstrumenteringen til føreren om, at batteriet endnu ikke er fuldt opladet.

| 5.4.8. | Hydrogenanalysatoren skal nulstilles, og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøvningens afslutning. |
| --- | --- |

5.4.8.

Hydrogenanalysatoren skal nulstilles, og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøvningens afslutning.

| 5.4.9. | Perioden for udtagning af emissionsprøver slutter t1 + t2 eller t1 + 5 h efter prøveudtagningens begyndelse, jf. punkt 5.4.6 ovenfor. De forskellige forløbne tidsrum registreres. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde slutværdierne CH2f, Tf og Pf for prøvning ved normal ladning, som skal benyttes ved beregningen i punkt 6. |
| --- | --- |

5.4.9.

Perioden for udtagning af emissionsprøver slutter t1 + t2 eller t1 + 5 h efter prøveudtagningens begyndelse, jf. punkt 5.4.6 ovenfor. De forskellige forløbne tidsrum registreres. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde slutværdierne CH2f, Tf og Pf for prøvning ved normal ladning, som skal benyttes ved beregningen i punkt 6.

5.5.   Prøvning af hydrogenemission med den indbyggede lader

| 5.5.1. | Senest syv dage efter afslutningen af den indledende prøvning påbegyndes proceduren med afladning af køretøjets traktionsbatteri i overensstemmelse med punkt 5.2. |
| --- | --- |

5.5.1.

Senest syv dage efter afslutningen af den indledende prøvning påbegyndes proceduren med afladning af køretøjets traktionsbatteri i overensstemmelse med punkt 5.2.

| 5.5.2. | Proceduren i punkt 5.3 gentages. |
| --- | --- |

5.5.2.

Proceduren i punkt 5.3 gentages.

| 5.5.3. | Før stilstandsperiodens afslutning udluftes prøvelokalet i flere minutter, indtil der er tilvejebragt stabile hydrogenbaggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i prøvelokalet sættes også i gang. |
| --- | --- |

5.5.3.

Før stilstandsperiodens afslutning udluftes prøvelokalet i flere minutter, indtil der er tilvejebragt stabile hydrogenbaggrundsbetingelser. Ventilatoren (ventilatorerne) i prøvelokalet sættes også i gang.

| 5.5.4. | Hydrogenanalysatoren nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøven. |
| --- | --- |

5.5.4.

Hydrogenanalysatoren nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøven.

| 5.5.5. | Ved afslutningen af stilstanden flyttes prøvekøretøjet ind i prøvelokalet med motoren standset og vinduer og bagagerumsklap åbne. |
| --- | --- |

5.5.5.

Ved afslutningen af stilstanden flyttes prøvekøretøjet ind i prøvelokalet med motoren standset og vinduer og bagagerumsklap åbne.

| 5.5.6. | Køretøjet skal være forbundet til lysnettet. Batteriet oplades i overensstemmelse med proceduren for svigtende ladning, jf. punkt 5.5.9 nedenfor. |
| --- | --- |

5.5.6.

Køretøjet skal være forbundet til lysnettet. Batteriet oplades i overensstemmelse med proceduren for svigtende ladning, jf. punkt 5.5.9 nedenfor.

| 5.5.7. | Dørene til prøvelokalet lukkes og forsegles lufttæt senest to minutter efter den elektriske tilslutning af den svigtende opladningsfase. |
| --- | --- |

5.5.7.

Dørene til prøvelokalet lukkes og forsegles lufttæt senest to minutter efter den elektriske tilslutning af den svigtende opladningsfase.

| 5.5.8. | Når prøvelokalet er blevet forseglet, påbegyndes den svigtende opladning med henblik på hydrogenemissionsprøvning. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved prøvning ved svigtende opladning.
  Disse tal benyttes ved beregningen af hydrogenemissionen (punkt 6). Under den svigtende ladningsperiode må temperaturen i prøvelokalet T ikke være under 291 K og ikke over 295 K. |
| --- | --- |

5.5.8.

Når prøvelokalet er blevet forseglet, påbegyndes den svigtende opladning med henblik på hydrogenemissionsprøvning. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved prøvning ved svigtende opladning.

Disse tal benyttes ved beregningen af hydrogenemissionen (punkt 6). Under den svigtende ladningsperiode må temperaturen i prøvelokalet T ikke være under 291 K og ikke over 295 K.

| 5.5.9. | Procedure for svigtende ladning
  Svigtende ladning foretages med den indbyggede oplader og består af følgende trin:






  a) | Opladning ved konstant effekt i t’1. |
| --- | --- | --- |

5.5.9.

Procedure for svigtende ladning

Svigtende ladning foretages med den indbyggede oplader og består af følgende trin:

a)

Opladning ved konstant effekt i t’1.

| b) | Opladning ved maksimal strømstyrke i 30 minutter. I denne fase fastlåses den indbyggede lader på maksimal strømstyrke. |
| --- | --- |

b)

Opladning ved maksimal strømstyrke i 30 minutter. I denne fase fastlåses den indbyggede lader på maksimal strømstyrke.

| 5.5.10. | Hydrogenanalysatoren skal nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøvningens afslutning. |
| --- | --- |

5.5.10.

Hydrogenanalysatoren skal nulstilles og dens måleområde indstilles umiddelbart før prøvningens afslutning.

| 5.5.11. | Prøveperiodens afslutning indtræder t’1  + 30 minutter efter påbegyndelsen af den indledende udtagning af emissionsprøver, jf. punkt 5.8.8. De forløbne tidsrum registreres. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde slutværdierne CH2f, Tf og Pf for prøvning ved svigtende ladning, som skal benyttes ved beregningen i punkt 6. |
| --- | --- |

5.5.11.

Prøveperiodens afslutning indtræder t’1  + 30 minutter efter påbegyndelsen af den indledende udtagning af emissionsprøver, jf. punkt 5.8.8. De forløbne tidsrum registreres. Hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket måles for at finde slutværdierne CH2f, Tf og Pf for prøvning ved svigtende ladning, som skal benyttes ved beregningen i punkt 6.

6.   BEREGNING

Ved hjælp af de i punkt 5 beskrevne hydrogenemissionsprøvninger kan hydrogenemissionen fra den normale ladefase og den svigtende ladefase beregnes. Hydrogenemissionen fra hver af disse faser beregnes ved hjælp af udgangs- og slutmålingerne af hydrogenkoncentrationen, temperaturen og trykket i prøvelokalet samt prøvelokalets nettorumindhold.

Der benyttes følgende formel:

Formula

hvor:

| MH2 | = | hydrogenmasse (gram) |
| --- | --- | --- |
| CH2 | = | målt hydrogenkoncentration i prøvelokalet (ppm volumenkulstof) |
| V | = | prøvelokalets nettovolumen (m3) med fradrag af køretøjets volumen med vinduer og bagagerumsklap åbne. Hvis køretøjets volumen ikke er bestemt, fratrækkes et volumen på 1,42 m3 |
| Vud | = | kompensationsvolumen i m3 ved prøvningstemperatur og -tryk |
| T | = | rumtemperatur i prøvelokalet i K |
| P | = | absolut tryk i prøvelokalet i kPa |
| k | = | 2,42 |

MH2

=

hydrogenmasse (gram)

CH2

=

målt hydrogenkoncentration i prøvelokalet (ppm volumenkulstof)

V

=

prøvelokalets nettovolumen (m3) med fradrag af køretøjets volumen med vinduer og bagagerumsklap åbne. Hvis køretøjets volumen ikke er bestemt, fratrækkes et volumen på 1,42 m3

Vud

=

kompensationsvolumen i m3 ved prøvningstemperatur og -tryk

T

=

rumtemperatur i prøvelokalet i K

P

=

absolut tryk i prøvelokalet i kPa

k

=

2,42

| hvor | : | i er udgangsværdien
  f er slutværdien. |
| --- | --- | --- |

hvor

:

i er udgangsværdien

f er slutværdien.

6.2.   Prøvningsresultater

Hydrogenmasseemissionen for køretøjer er:

| MN | = | hydrogenmasseemissionen ved prøvning under normal ladning i gram |
| --- | --- | --- |
| MD | = | hydrogenmasseemissionen ved prøvning under svigtende ladning i gram. |

MN

=

hydrogenmasseemissionen ved prøvning under normal ladning i gram

MD

=

hydrogenmasseemissionen ved prøvning under svigtende ladning i gram.

Tillæg 1

KALIBRERING AF UDSTYR TIL PRØVNING AF HYDROGENEMISSION

1.   KALIBRERINGSHYPPIGHED OG KALIBRERINGSMETODER

Alt udstyr skal kalibreres inden første ibrugtagning og derefter så hyppigt som nødvendigt, dog under alle omstændigheder inden for den måned, der går forud for typegodkendelsesprøvningen. De kalibreringsmetoder, der kan anvendes, er beskrevet i dette tillæg.

2.   KALIBRERING AF PRØVELOKALET

| 2.1. | Bestemmelse af prøvelokalets indvendige volumen |
| --- | --- |

2.1.

Bestemmelse af prøvelokalets indvendige volumen

| 2.1.1. | Inden prøvelokalet tages i brug første gang, bestemmes dets indvendige volumen på følgende måde. Lokalets indvendige mål måles omhyggeligt, idet der tages højde for uregelmæssigheder som f.eks. stivere. Lokalets indvendige volumen bestemmes ud fra disse målinger.
  Prøvelokalet skal fastlåses på et fast volumen ved en fast rumtemperatur på 293 K. Denne nominelle volumen skal kunne gentages med en tolerance på ±0,5 % af den registrerede værdi. |
| --- | --- |

2.1.1.

Inden prøvelokalet tages i brug første gang, bestemmes dets indvendige volumen på følgende måde. Lokalets indvendige mål måles omhyggeligt, idet der tages højde for uregelmæssigheder som f.eks. stivere. Lokalets indvendige volumen bestemmes ud fra disse målinger.

Prøvelokalet skal fastlåses på et fast volumen ved en fast rumtemperatur på 293 K. Denne nominelle volumen skal kunne gentages med en tolerance på ±0,5 % af den registrerede værdi.

| 2.1.2. | Nettovolumenet bestemmes ved at fratrække 1,42 m3 fra det indvendige volumen. I stedet for 1,42 m3 kan fratrækkes prøvekøretøjets faktiske volumen med bagagerumsklap og vinduer åbne. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nettovolumenet bestemmes ved at fratrække 1,42 m3 fra det indvendige volumen. I stedet for 1,42 m3 kan fratrækkes prøvekøretøjets faktiske volumen med bagagerumsklap og vinduer åbne.

| 2.1.3. | Prøvelokalet kontrolleres som beskrevet i punkt 2.3. Hvis hydrogenmassen ikke svarer til den indsprøjtede masse inden for ± 2 %, foretages de fornødne indgreb for at afhjælpe problemet. |
| --- | --- |

2.1.3.

Prøvelokalet kontrolleres som beskrevet i punkt 2.3. Hvis hydrogenmassen ikke svarer til den indsprøjtede masse inden for ± 2 %, foretages de fornødne indgreb for at afhjælpe problemet.

| 2.2. | Bestemmelse af baggrundsemissionen i lokalet
  Denne operation tjener til at afgøre, om prøvelokalet indeholder materialer, der udsender væsentlige mængder hydrogen. Kontrollen udføres ved lokalets ibrugtagning, efter hver aktivitet i lokalet, der kan påvirke baggrundsemissionen, og under alle omstændigheder mindst én gang om året. |
| --- | --- |

2.2.

Bestemmelse af baggrundsemissionen i lokalet

Denne operation tjener til at afgøre, om prøvelokalet indeholder materialer, der udsender væsentlige mængder hydrogen. Kontrollen udføres ved lokalets ibrugtagning, efter hver aktivitet i lokalet, der kan påvirke baggrundsemissionen, og under alle omstændigheder mindst én gang om året.

| 2.2.1. | For et prøvelokale med variabelt volumen kan der måles med fastlåst eller ikke fastlåst volumen, jf. punkt 2.1.1. Rumtemperaturen skal fastholdes på 293 K ± 2 K i nedennævnte firetimers periode. |
| --- | --- |

2.2.1.

For et prøvelokale med variabelt volumen kan der måles med fastlåst eller ikke fastlåst volumen, jf. punkt 2.1.1. Rumtemperaturen skal fastholdes på 293 K ± 2 K i nedennævnte firetimers periode.

| 2.2.2. | Prøvelokalet kan være forseglet med ventilatoren i gang i op til 12 timer, inden den fire timer lange udtagning af baggrundsprøver begynder. |
| --- | --- |

2.2.2.

Prøvelokalet kan være forseglet med ventilatoren i gang i op til 12 timer, inden den fire timer lange udtagning af baggrundsprøver begynder.

| 2.2.3. | Analyseapparatet kalibreres (hvis dette er påkrævet) og nulstilles, og dens måleområde indstilles. |
| --- | --- |

2.2.3.

Analyseapparatet kalibreres (hvis dette er påkrævet) og nulstilles, og dens måleområde indstilles.

| 2.2.4. | Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil værdi for hydrogen, og ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang. |
| --- | --- |

2.2.4.

Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil værdi for hydrogen, og ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang.

| 2.2.5. | Prøvelokalet forsegles, og baggrundskoncentrationen af hydrogen, temperaturen og barometertrykket måles. Disse udgør udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved beregningen af prøvelokalets baggrundsemission. |
| --- | --- |

2.2.5.

Prøvelokalet forsegles, og baggrundskoncentrationen af hydrogen, temperaturen og barometertrykket måles. Disse udgør udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug ved beregningen af prøvelokalets baggrundsemission.

| 2.2.6. | Kammeret lades uberørt i fire timer med ventilatoren i gang. |
| --- | --- |

2.2.6.

Kammeret lades uberørt i fire timer med ventilatoren i gang.

| 2.2.7. | Derefter måles hydrogenkoncentrationen i lokalet med den samme analysator. Temperaturen og barometertrykket måles ligeledes. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf. |
| --- | --- |

2.2.7.

Derefter måles hydrogenkoncentrationen i lokalet med den samme analysator. Temperaturen og barometertrykket måles ligeledes. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf.

| 2.2.8. | Ændringen i massen af hydrogen i prøvelokalet i prøvetidsrummet beregnes i henhold til punkt 2.4 og må ikke overstige 0,5 g. |
| --- | --- |

2.2.8.

Ændringen i massen af hydrogen i prøvelokalet i prøvetidsrummet beregnes i henhold til punkt 2.4 og må ikke overstige 0,5 g.

| 2.3. | Kalibrering af prøvelokalet og prøve for hydrogenretention
  Kalibreringen af prøvelokalet og prøven for hydrogenretention giver en kontrol af det i punkt 2.1 beregnede volumen og samtidig et mål for eventuelle lækager. Måling af lækager udføres ved prøvelokalets ibrugtagning, efter hver aktivitet i prøvelokalet, der kan påvirke prøvelokalets integritet, og derefter under alle omstændigheder mindst en gang om måneden. Hvis seks på hinanden følgende månedlige retentionskontroller er gennemført, uden at der har skullet foretages korrektioner, kan målingen af lækager derefter foretages en gang i kvartalet, så længe indgreb ikke er påkrævede. |
| --- | --- |

2.3.

Kalibrering af prøvelokalet og prøve for hydrogenretention

Kalibreringen af prøvelokalet og prøven for hydrogenretention giver en kontrol af det i punkt 2.1 beregnede volumen og samtidig et mål for eventuelle lækager. Måling af lækager udføres ved prøvelokalets ibrugtagning, efter hver aktivitet i prøvelokalet, der kan påvirke prøvelokalets integritet, og derefter under alle omstændigheder mindst en gang om måneden. Hvis seks på hinanden følgende månedlige retentionskontroller er gennemført, uden at der har skullet foretages korrektioner, kan målingen af lækager derefter foretages en gang i kvartalet, så længe indgreb ikke er påkrævede.

| 2.3.1. | Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil hydrogenkoncentration. Ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang. Hydrogenanalysatoren nulstilles og kalibreres (hvis dette er påkrævet) og dens måleområde indstilles. |
| --- | --- |

2.3.1.

Prøvelokalet udluftes, indtil der opnås en stabil hydrogenkoncentration. Ventilatoren slås til, hvis den ikke allerede er i gang. Hydrogenanalysatoren nulstilles og kalibreres (hvis dette er påkrævet) og dens måleområde indstilles.

| 2.3.2. | Prøvelokalet fastlåses til det nominelle volumen. |
| --- | --- |

2.3.2.

Prøvelokalet fastlåses til det nominelle volumen.

| 2.3.3. | Rumtemperaturstyringssystemet slås til (hvis det ikke allerede er i gang) og indstilles til en udgangstemperatur på 293 K. |
| --- | --- |

2.3.3.

Rumtemperaturstyringssystemet slås til (hvis det ikke allerede er i gang) og indstilles til en udgangstemperatur på 293 K.

| 2.3.4. | Når målekammeret udviser en stabil temperatur på 293 K ± 2 K, forsegles lokalet, og baggrundskoncentration, temperatur og barometertryk måles. Disse målinger repræsenterer udgangsmålingerne CH2i, Ti og Pi til brug ved kalibreringen af prøvelokalet. |
| --- | --- |

2.3.4.

Når målekammeret udviser en stabil temperatur på 293 K ± 2 K, forsegles lokalet, og baggrundskoncentration, temperatur og barometertryk måles. Disse målinger repræsenterer udgangsmålingerne CH2i, Ti og Pi til brug ved kalibreringen af prøvelokalet.

| 2.3.5. | Prøvelokalet skal ikke længere være fastlåst til det nominelle volumen. |
| --- | --- |

2.3.5.

Prøvelokalet skal ikke længere være fastlåst til det nominelle volumen.

| 2.3.6. | En mængede på ca. 100 g hydrogen sprøjtes ind i prøvelokalet. Hydrogenmassen måles med en nøjagtighed på ± 2 %. |
| --- | --- |

2.3.6.

En mængede på ca. 100 g hydrogen sprøjtes ind i prøvelokalet. Hydrogenmassen måles med en nøjagtighed på ± 2 %.

| 2.3.7. | Efter fem minutters forløb, hvorunder luften i prøvelokalet blandes, måles hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf til brug ved kalibrering af prøvelokalet samt udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug for retentionsprøven. |
| --- | --- |

2.3.7.

Efter fem minutters forløb, hvorunder luften i prøvelokalet blandes, måles hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf til brug ved kalibrering af prøvelokalet samt udgangsværdierne CH2i, Ti og Pi til brug for retentionsprøven.

| 2.3.8. | Ved hjælp af målingerne i punkt 2.3.4 og 2.3.7 og formlen i punkt 2.4 beregnes massen af hydrogen i prøvelokalet. Denne masse skal være ± 2 % af den propanmasse, der er målt i overensstemmelse med punkt 2.3.6. |
| --- | --- |

2.3.8.

Ved hjælp af målingerne i punkt 2.3.4 og 2.3.7 og formlen i punkt 2.4 beregnes massen af hydrogen i prøvelokalet. Denne masse skal være ± 2 % af den propanmasse, der er målt i overensstemmelse med punkt 2.3.6.

| 2.3.9. | Luften i prøvelokalet blandes i mindst 10 timer. Når den periode er gået, måles og registreres den endelige hydrogenkoncentration, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf for hydrogenretentionskontrollen. |
| --- | --- |

2.3.9.

Luften i prøvelokalet blandes i mindst 10 timer. Når den periode er gået, måles og registreres den endelige hydrogenkoncentration, temperaturen og barometertrykket. Disse udgør slutværdierne CH2f, Tf og Pf for hydrogenretentionskontrollen.

| 2.3.10. | Ved hjælp af formlen i punkt 2.4 beregnes hydrogenmassen ud fra målingerne i punkt 2.3.7 og 2.3.9. Denne masse må højst afvige 5 % fra den i punkt 2.3.8 beregnede hydrogenmasse. |
| --- | --- |

2.3.10.

Ved hjælp af formlen i punkt 2.4 beregnes hydrogenmassen ud fra målingerne i punkt 2.3.7 og 2.3.9. Denne masse må højst afvige 5 % fra den i punkt 2.3.8 beregnede hydrogenmasse.

| 2.4. | Beregning
  Beregningen af nettoændringen i hydrogenmassen i prøvelokalet benyttes til at bestemme prøvelokalets baggrundskoncentration af hydrogen og dets lækage. Udgangs- og slutværdierne af hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket benyttes i nedenstående formel til beregning af masseændringen:



  hvor:







  MH2 | = | hydrogenmasse (gram) |
| --- | --- | --- | --- |
| CH2 | = | målt hydrogenkoncentration i prøvelokalet (ppm volumenkulstof) |
| V | = | prøvelokalets volumen i m3 som målt i punkt 2.1.1 |
| Vud | = | kompensationsvolumen i m3 ved prøvningstemperatur og -tryk |
| T | = | rumtemperatur i prøvelokalet i K |
| P | = | absolut tryk i prøvelokalet i kPa |
| k | = | 2,42 |

2.4.

Beregning

Beregningen af nettoændringen i hydrogenmassen i prøvelokalet benyttes til at bestemme prøvelokalets baggrundskoncentration af hydrogen og dets lækage. Udgangs- og slutværdierne af hydrogenkoncentrationen, temperaturen og barometertrykket benyttes i nedenstående formel til beregning af masseændringen:

Formula

hvor:

MH2

=

hydrogenmasse (gram)

CH2

=

målt hydrogenkoncentration i prøvelokalet (ppm volumenkulstof)

V

=

prøvelokalets volumen i m3 som målt i punkt 2.1.1

Vud

=

kompensationsvolumen i m3 ved prøvningstemperatur og -tryk

T

=

rumtemperatur i prøvelokalet i K

P

=

absolut tryk i prøvelokalet i kPa

k

=

2,42

| hvor | : | i er udgangsværdien
  f er slutværdien. |
| --- | --- | --- |

hvor

:

i er udgangsværdien

f er slutværdien.

3.   KALIBRERING AF HYDROGENANALYSATOR

Analysatoren bør kalibreres ved hjælp af hydrogen i luft og renset syntetisk luft. Se bilag 7, punkt 4.8.2.

Hvert af de normalt benyttede måleområder kalibreres på følgende måde.

| 3.1. | Kalibreringskurven bestemmes ved mindst fem kalibreringspunkter, der er så jævnt fordelt over måleområdet som muligt. Den nominelle koncentration af kalibreringsgassen med den højeste koncentration skal være mindst 80 % af fuldt skalaudslag. |
| --- | --- |

3.1.

Kalibreringskurven bestemmes ved mindst fem kalibreringspunkter, der er så jævnt fordelt over måleområdet som muligt. Den nominelle koncentration af kalibreringsgassen med den højeste koncentration skal være mindst 80 % af fuldt skalaudslag.

| 3.2. | Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af de mindste kvadraters metode. Hvis der derved fremkommer et polynomium af mere end tredje grad, skal der mindst være lige så mange kalibreringspunkter som polynomiets grad plus to. |
| --- | --- |

3.2.

Kalibreringskurven beregnes ved hjælp af de mindste kvadraters metode. Hvis der derved fremkommer et polynomium af mere end tredje grad, skal der mindst være lige så mange kalibreringspunkter som polynomiets grad plus to.

| 3.3. | Kalibreringskurven må ikke afvige med mere end ± 2 % fra den nominelle værdi for hver kalibreringsgas. |
| --- | --- |

3.3.

Kalibreringskurven må ikke afvige med mere end ± 2 % fra den nominelle værdi for hver kalibreringsgas.

| 3.4. | Ved hjælp af de polynomiumskoefficienter, der uddrages af punkt 3.2 ovenfor, udarbejdes en tabel over analysatorens aflæsninger i forhold til den reelle koncentration med skalainddelinger, der ikke er større end 1 % af fuldt skalaudslag. Dette gøres for hvert måleområde, der kalibreres.
  Tabellen skal desuden indeholde andre relevante data som f.eks.:
  Kalibreringsdato
  Måleområde- og nulstillingspotentiometeraflæsninger (evt.)
  Nominel skala
  Referencedata for hver kalibreringsgas
  Den faktiske og den viste værdi for hver kalibreringsgas samt forskellen i procent
  Kalibreringstrykanalysator |
| --- | --- |

3.4.

Ved hjælp af de polynomiumskoefficienter, der uddrages af punkt 3.2 ovenfor, udarbejdes en tabel over analysatorens aflæsninger i forhold til den reelle koncentration med skalainddelinger, der ikke er større end 1 % af fuldt skalaudslag. Dette gøres for hvert måleområde, der kalibreres.

Tabellen skal desuden indeholde andre relevante data som f.eks.:

Kalibreringsdato

Måleområde- og nulstillingspotentiometeraflæsninger (evt.)

Nominel skala

Referencedata for hver kalibreringsgas

Den faktiske og den viste værdi for hver kalibreringsgas samt forskellen i procent

Kalibreringstrykanalysator

| 3.5. | Andre metoder (f.eks. computer eller elektronisk skalaomskifter) kan anvendes, hvis det godtgøres over for den tekniske tjeneste, at disse metoder sikrer tilsvarende nøjagtighed. |
| --- | --- |

3.5.

Andre metoder (f.eks. computer eller elektronisk skalaomskifter) kan anvendes, hvis det godtgøres over for den tekniske tjeneste, at disse metoder sikrer tilsvarende nøjagtighed.

Tillæg 2

VÆSENTLIGE KARAKTERISTIKA FOR KØRETØJSFAMILIEN

1.   PARAMETRE, DER DEFINERER FAMILIEN HVAD ANGÅR HYDROGENEMISSION

Familien kan defineres ud fra grundlæggende konstruktionsparametre, der skal være fælles for køretøjer i familien. I visse tilfælde kan parametrene gribe ind i hinanden. Dette må også tages i betragtning for at sikre, at kun køretøjer med ensartede egenskaber hvad angår hydrogenemission medtages i familien.

| 2. | Med henblik herpå anses de køretøjstyper, hvor nedenstående parametre er identiske, for at tilhøre samme hydrogenemissionsgruppe.
  Traktionsbatteri:






  — | Batteriets fabriksmærke eller handelsnavn |
| --- | --- | --- |

2.

Med henblik herpå anses de køretøjstyper, hvor nedenstående parametre er identiske, for at tilhøre samme hydrogenemissionsgruppe.

Traktionsbatteri:

—

Batteriets fabriksmærke eller handelsnavn

| — | Angivelse af alle typer anvendte elektro-kemiske par |
| --- | --- |

—

Angivelse af alle typer anvendte elektro-kemiske par

| — | Antal battericeller |
| --- | --- |

—

Antal battericeller

| — | Antal batterimoduler |
| --- | --- |

—

Antal batterimoduler

| — | Maksimal batterispænding (V) |
| --- | --- |

—

Maksimal batterispænding (V)

| — | Batterienergi (kWh) |
| --- | --- |

—

Batterienergi (kWh)

| — | Gaskombinationsforhold (i %) |
| --- | --- |

—

Gaskombinationsforhold (i %)

| — | Type(r) ventilation til batterimodul(er) eller batteripakker |
| --- | --- |

—

Type(r) ventilation til batterimodul(er) eller batteripakker

| — | Type kølesystem (eventuelt) |
| --- | --- |

—

Type kølesystem (eventuelt)

Indbygget lader:

| — | De forskellige ladedeles mærke og type |
| --- | --- |

—

De forskellige ladedeles mærke og type

| — | Nominel udgangsstrøm (kW) |
| --- | --- |

—

Nominel udgangsstrøm (kW)

| — | Maksimal ladespænding (V) |
| --- | --- |

—

Maksimal ladespænding (V)

| — | Maksimal ladeintensitet (A) |
| --- | --- |

—

Maksimal ladeintensitet (A)

| — | Styreenhedens mærke og type (eventuelt) |
| --- | --- |

—

Styreenhedens mærke og type (eventuelt)

| — | Diagram over drift, styring og sikkerhed |
| --- | --- |

—

Diagram over drift, styring og sikkerhed

| — | Karakteristik af ladeperioder. |
| --- | --- |

—

Karakteristik af ladeperioder.

---

14.2.2009

| 14.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 45/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNEInstitutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---