# Euroopan unionin L 332/10.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta10. joulukuuta 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 332

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta10. joulukuuta 2008

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/914/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä kesäkuuta 2008, Alankomaiden esittämien Voordeltan alueen meriekosysteemejä koskevien suojelutoimenpiteiden vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2415) | 1 |
| | | 2008/915/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jäsenvaltioiden seurantajärjestelmien luokitteluille interkalibrointimenettelyn tuloksena määriteltyjen arvojen vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6016)


   (
  1
  ) | 20 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

PÄÄTÖKSET

Komissio

2008/914/EY

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä kesäkuuta 2008, Alankomaiden esittämien Voordeltan alueen meriekosysteemejä koskevien suojelutoimenpiteiden vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2415)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2415)

1

2008/915/EY

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jäsenvaltioiden seurantajärjestelmien luokitteluille interkalibrointimenettelyn tuloksena määriteltyjen arvojen vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6016)


   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6016)

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 10.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä kesäkuuta 2008,

Alankomaiden esittämien Voordeltan alueen meriekosysteemejä koskevien suojelutoimenpiteiden vahvistamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2415)

(ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2008/914 /EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 alakohdan ja 9 artiklan 2 alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Luontotyyppien ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) 3 artiklan 2 kohdan mukaan niiden jäsenvaltioiden, joiden alueella on kyseisen direktiivin liitteissä lueteltuja luontotyyppejä ja lajeja, on edistettävä erityisten suojelutoimien alueiden verkoston, niin kutsutun Natura 2000 -verkon perustamista. |
| --- | --- |

(1)

Luontotyyppien ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (2) 3 artiklan 2 kohdan mukaan niiden jäsenvaltioiden, joiden alueella on kyseisen direktiivin liitteissä lueteltuja luontotyyppejä ja lajeja, on edistettävä erityisten suojelutoimien alueiden verkoston, niin kutsutun Natura 2000 -verkon perustamista.

| (2) | Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava erityisten suojelutoimien alueilla tarvittavat suojelutoimenpiteet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava erityisten suojelutoimien alueilla tarvittavat suojelutoimenpiteet.

| (3) | Alankomaat osoitti 28 päivänä helmikuuta 2008 Voordelta-nimisen alueen direktiivin 92/43/ETY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi erityisten suojelutoimien alueeksi ja ilmoitti komissiolle aikovansa rajoittaa kalastusta kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

(3)

Alankomaat osoitti 28 päivänä helmikuuta 2008 Voordelta-nimisen alueen direktiivin 92/43/ETY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi erityisten suojelutoimien alueeksi ja ilmoitti komissiolle aikovansa rajoittaa kalastusta kyseisellä alueella.

| (4) | Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat korvaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Natura 2000 -verkoston yleinen kokonaisuus säilyy yhtenäisenä, jos toteutettavalla hankkeella on merkittävää kielteistä vaikutusta Natura 2000 -alueeseen. ”Maasvlakte 2” -satama-alueen rakentamishankkeen vuoksi Alankomaiden on näin ollen toteutettava asiamukaiset korvaavat toimenpiteet Voordeltan alueella. Komissio hyväksyi hankkeen lausunnossaan (komission lausunto C(2003) 1308, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2003). |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat korvaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Natura 2000 -verkoston yleinen kokonaisuus säilyy yhtenäisenä, jos toteutettavalla hankkeella on merkittävää kielteistä vaikutusta Natura 2000 -alueeseen. ”Maasvlakte 2” -satama-alueen rakentamishankkeen vuoksi Alankomaiden on näin ollen toteutettava asiamukaiset korvaavat toimenpiteet Voordeltan alueella. Komissio hyväksyi hankkeen lausunnossaan (komission lausunto C(2003) 1308, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2003).

| (5) | Elollisten vesiluonnonvarojen suojelua, hoitoa ja hyödyntämistä koskeviin toimenpiteisiin sovelletaan yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. |
| --- | --- |

(5)

Elollisten vesiluonnonvarojen suojelua, hoitoa ja hyödyntämistä koskeviin toimenpiteisiin sovelletaan yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä saattaakseen kalastuksesta meriekosysteemiin kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman vähäisiksi 12 meripeninkulman sisällä, edellyttäen, ettei yhteisö ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- ja kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden on oltava yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa asetettujen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa ja vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö. Jos toimenpiteet koskevat jonkin toisen jäsenvaltion aluksia, niistä on ilmoitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja asianomaisille alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille, ja komission on vahvistettava ne. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 9 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä saattaakseen kalastuksesta meriekosysteemiin kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman vähäisiksi 12 meripeninkulman sisällä, edellyttäen, ettei yhteisö ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- ja kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden on oltava yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklassa asetettujen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa ja vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö. Jos toimenpiteet koskevat jonkin toisen jäsenvaltion aluksia, niistä on ilmoitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja asianomaisille alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille, ja komission on vahvistettava ne.

| (7) | Alankomaat ilmoitti suunnitteilla olevista toimenpiteistä 13 päivänä toukokuuta 2008 komissiolle ja Belgialle, Tanskalle, Saksalle ja Ranskalle, joita toimenpiteet koskevat, sekä Pohjanmeren alueelliselle neuvoa-antavalle toimikunnalle. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaat ilmoitti suunnitteilla olevista toimenpiteistä 13 päivänä toukokuuta 2008 komissiolle ja Belgialle, Tanskalle, Saksalle ja Ranskalle, joita toimenpiteet koskevat, sekä Pohjanmeren alueelliselle neuvoa-antavalle toimikunnalle.

| (8) | Alankomaat esittää, että kalastuksenhoitotoimenpiteenä perustetaan merenpohjan suojelualue, jolle pääsyä rajoitetaan pelotusketjua käyttäviltä puomitrooleilta, joiden teho on yli 260 hv (191 kW), sekä kyseiselle merenpohjan suojelualueelle viisi suoja-aluetta, joilla lähes kaikki kalastus on kielletty. |
| --- | --- |

(8)

Alankomaat esittää, että kalastuksenhoitotoimenpiteenä perustetaan merenpohjan suojelualue, jolle pääsyä rajoitetaan pelotusketjua käyttäviltä puomitrooleilta, joiden teho on yli 260 hv (191 kW), sekä kyseiselle merenpohjan suojelualueelle viisi suoja-aluetta, joilla lähes kaikki kalastus on kielletty.

| (9) | Belgia ja Pohjanmeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta ovat toimittaneet komissiolle kirjalliset huomautuksensa ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(9)

Belgia ja Pohjanmeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta ovat toimittaneet komissiolle kirjalliset huomautuksensa ilmoituksesta.

| (10) | Alankomaiden ehdottamat toimenpiteet eivät ole syrjiviä, sillä niitä sovelletaan yhdenvertaisesti kaikkiin alueella toimiviin aluksiin. Niiden tarkoituksena on vähentää mahdollisimman tehokkaasti kalastuksen vaikutuksia meriekosysteemien säilymiseen, ja niitä sovelletaan 12 meripeninkulman sisällä perusviivoista. Yhteisö ei ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- tai kalastuksenhoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaiden ehdottamat toimenpiteet eivät ole syrjiviä, sillä niitä sovelletaan yhdenvertaisesti kaikkiin alueella toimiviin aluksiin. Niiden tarkoituksena on vähentää mahdollisimman tehokkaasti kalastuksen vaikutuksia meriekosysteemien säilymiseen, ja niitä sovelletaan 12 meripeninkulman sisällä perusviivoista. Yhteisö ei ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia säilyttämis- tai kalastuksenhoitotoimenpiteitä.

| (11) | Toimenpiteet ovat yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan tavoitteiden ja eritoten elollisten vesiluonnonvarojen suojelemiseen ja säilyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutettaessa sovellettavan ennalta varautumisen periaatteen kanssa, ja ne ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö, |
| --- | --- |

(11)

Toimenpiteet ovat yhteensopivia asetuksen (EY) N:o 2371/2002 2 artiklan tavoitteiden ja eritoten elollisten vesiluonnonvarojen suojelemiseen ja säilyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä toteutettaessa sovellettavan ennalta varautumisen periaatteen kanssa, ja ne ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa oleva yhteisön lainsäädäntö,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan liitteiden I–III mukaiset Alankomaiden esittämät toimenpiteet Voordeltan alueen meriekosysteemien suojelemiseksi.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

2

---

LIITE I

Asetus pääsyrajoituksista Hinderplaatin, Bollen van de Oosterin ja Bollen van het Nieuwe Zandin alueilla

13 päivänä toukokuuta 2008

Maatalous-, luonto- ja elintarvikeasioista vastaava ministeri

Voordeltan Natura 2000 -aluetta koskeva vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän mukainen luonnonalueille pääsyä koskeva kielto.

JOHDANTO

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain (1) 20 pykälän 1 momentin mukaan alueviranomaiset voivat rajoittaa 10 pykälän 1 momentissa tarkoitetuille suojelualueille pääsyä, 10 a pykälän 1 momentissa tarkoitetuille osoitetuille alueille pääsyä, 12 pykälässä tarkoitetuille osoitettavaksi harkittaville alueille tai näiden alueiden osiin pääsyä, jos se on kyseisen alueen ekologisen merkityksen säilyttämiseksi välttämätöntä.

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän 2 momentin mukaan 1 momentissa tarkoitetut valtuudet kuuluvat maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerille, joka toimii yhdessä toisen ministerin kanssa, mikäli 1 momentissa tarkoitettu alue tai alueen osa on kyseisen ministerin tai muiden ministerien vastuulla tai kuuluu heidän toimivaltaansa.

Seuraava asetus annetaan yhdessä liikenne-, urakka- ja vesihuoltoministerin kanssa. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriössä voimassa olevan alueellisten asioiden toimeksiannon (2) mukaan ministeriön eteläisten alueiden johtajalla on valtuudet tehdä tämä päätös maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerin puolesta.

Voordeltan Natura 2000 -alueelle (jäljempänä ’Voordelta’) pääsyä on välttämätöntä rajoittaa useissa sen osissa alueen nykyisen ja tulevan ekologisen merkityksen suojelemiseksi. Pääsyn rajoittaminen perustuu Voordeltan osoittamisasetukseen (annettu 19 päivänä helmikuuta 2008, viite DRZO/2008-113), ja tarkoituksena on saavuttaa Voordeltan Natura 2000 -tavoitteet sekä täyttää Maasvlakte 2 -sataman rakentamista ja käyttöä varten myönnetyssä luonnonsuojelulain mukaisessa luvassa (annettu 17 päivänä huhtikuuta 2008, viite DRZW/2008-1670) asetetut korvaavia toimenpiteitä koskevat velvoitteet. Tarkempi selvitys asiasta annetaan tähän asetukseen liitetyissä perusteluissa.

Tällä asetuksella rajoitetaan nimenomaisesti pääsyä jäljempänä luetelluille alueille. Pääsyrajoituksia koskevat nimenomaiset poikkeukset eivät lievennä mitenkään vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälässä määritettyjä lupavaatimuksia, ellei tilanteessa sovelleta vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälän 2 momentissa määritettyjä poikkeuksia (käyttösuunnitelman mukaiset hankkeet tai toimet).

ASETUS

1 pykälä

Rajoitetaan Voordeltan alueella sijaitsevalle ”Hinderplaat’-nimiselle alueelle pääsyä asetuksen liitteenä olevaan karttaan merkityllä alueella.

Hinderplaatin pääsyrajoitus koskee kaikentyyppistä toimintaa ympäri vuoden seuraavassa lueteltua toimintaa lukuun ottamatta:

Järjestetyt melontaretket

Yhteensä kymmenen järjestettyä melontaretkeä (kajakkimelontaretkeä) on sallittu 1 päivästä syyskuuta 1 päivään toukokuuta niin, että yhtenä päivänä järjestetään enintään kaksi retkeä. Lisäksi edellytetään seuraavaa:

| — | Pääsy on sallittu vain ryhmässä (enintään kuusitoista henkeä), jota johtaa valtuutettu opas tai ohjaaja, joka kuuluu joko NKB:hen (Alankomaiden melontayhdistys) tai TNKB:hen (Alankomaiden melontamatkailuyhdistys). |
| --- | --- |

—

Pääsy on sallittu vain ryhmässä (enintään kuusitoista henkeä), jota johtaa valtuutettu opas tai ohjaaja, joka kuuluu joko NKB:hen (Alankomaiden melontayhdistys) tai TNKB:hen (Alankomaiden melontamatkailuyhdistys).

| — | Vuorovesitasanteilla kävely on kielletty. Lepääviin hylkeisiin on pidettävä etäisyyttä vähintään 250 metriä. |
| --- | --- |

—

Vuorovesitasanteilla kävely on kielletty. Lepääviin hylkeisiin on pidettävä etäisyyttä vähintään 250 metriä.

| — | Retkistä on ilmoitettava Handhaving Voordelta -rekisteröintikeskukseen vähintään 48 tuntia etukäteen (puhelinnumero on edellä mainittujen yhdistysten tiedossa). |
| --- | --- |

—

Retkistä on ilmoitettava Handhaving Voordelta -rekisteröintikeskukseen vähintään 48 tuntia etukäteen (puhelinnumero on edellä mainittujen yhdistysten tiedossa).

Troolikalastus

Troolikalastus on sallittu aluksella, jonka teho on alle 191 kW (260 hv), 1 päivästä syyskuuta 1 päivään toukokuuta, mikäli tällaiseen käyttöön on tämän asetuksen antamishetkellä voimassa oleva lupa. Tämä koskee kahta yritystä eli aluksia OD 2 ja SL 22. Käytön jatkuminen on sallittua seuraavin edellytyksin:

| — | Vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 250 metriä. |
| --- | --- |

—

Vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 250 metriä.

| — | Suurin sallittu nopeus on 7 solmua (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Suurin sallittu nopeus on 7 solmua (13 km/h).

| — | Molemmissa aluksissa on oltava toimivat seurantalaitteet edellytysten noudattamisen valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

Molemmissa aluksissa on oltava toimivat seurantalaitteet edellytysten noudattamisen valvontaa varten.

Heittoverkkokalastus

Heittoverkkokalastus (kiinteää verkkoa ja pussiverkkoa käyttäen) on sallittu ympäri vuoden, mikäli tällaiseen käyttöön on tämän asetuksen antohetkellä voimassa oleva lupa. Tämä koskee yhtä yritystä eli alusta Goeree 47. Käytön jatkuminen on sallittu seuraavin edellytyksin:

| — | Vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 150 metriä. Juuri ennen kirjohylkeen imetyskautta, kauden aikana ja välittömästi sen jälkeen (1 päivästä toukokuuta 1 päivään syyskuuta) vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 250 metriä. |
| --- | --- |

—

Vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 150 metriä. Juuri ennen kirjohylkeen imetyskautta, kauden aikana ja välittömästi sen jälkeen (1 päivästä toukokuuta 1 päivään syyskuuta) vuorovesitasanteisiin on pidettävä koko ajan etäisyyttä vähintään 250 metriä.

| — | Suurin sallittu nopeus on 7 solmua (13 km/h). |
| --- | --- |

—

Suurin sallittu nopeus on 7 solmua (13 km/h).

| — | Aluksessa on oltava toimivat seurantalaitteet edellytysten noudattamisen valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

Aluksessa on oltava toimivat seurantalaitteet edellytysten noudattamisen valvontaa varten.

Helikopterilennot ja huvilennot pienkoneilla

Helikopterilennot on sallittu alueella vähintään 1 000 jalan (noin 300 metrin) korkeudella.

Varjoliito ja riippuliito on nimenomaisesti kielletty tällä alueella.

Muunlaisen (moottorilentokoneella tai purjelentokoneella tapahtuvan) huvi-ilmailun osalta alue on osoitettu kyseiseen luokkaan sovellettavien yleisen ilmailun Verantwoord Vliegen -käytännesääntöjen (3) (’Vastuullinen lentäminen’) mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi, ja käytännesääntöjen mukaan kyseisiä alueita on vältettävä aina kun mahdollista. Mikäli lentäminen näillä alueilla on välttämätöntä, korkeuden on oltava koko ajan vähintään 1 000 jalkaa (noin 300 metriä) lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole turvallisuussyistä mahdollista.

2 pykälä

Rajoitetaan Voordeltan alueella sijaitsevalle ’Bollen van de Ooster’ -nimiselle alueelle pääsyä asetuksen liitteenä olevaan karttaan merkityllä alueella.

Bollen van de Oosterin pääsyrajoitus on voimassa ympäri vuoden karttaan merkityllä pienemmällä kesälevähdysalueella. Pääsyrajoitus on voimassa 1 päivästä marraskuuta 1 päivään huhtikuuta karttaan merkityllä laajemmalla talvilevähdysalueella.

Bollen van de Oosterin pääsyrajoitus koskee kaikentyyppistä toimintaa seuraavassa lueteltua toimintaa lukuun ottamatta:

Kaupallinen ja vapaa-ajan vesiliikenne väylää pitkin

Vesiliikenne talvilevähdysalueen läpi erikseen osoitettua väylää pitkin on sallittu enintään 7 solmun (13 km/h) nopeudella. Purjelautailu ja purjehtiminen väylää pitkin on kuitenkin kielletty.

Melonta, purjelautailu ja lainelautailu

Melonta (kajakkimelonta), purjelautailu ja lainelautailu on sallittu oheiseen karttaan merkityn levähdysalueen koilliskulmassa ympäri vuoden (katso jäljempänä 5 pykälä).

Vuorovesitasanteille nouseminen kyseisessä levähdysalueen osassa on sallittu yksinomaan edellä mainittujen urheilulajien harrastamista varten.

Helikopterilennot ja huvilennot pienkoneella

Helikopterilennot on sallittu tällä alueella vähintään 1 000 jalan (noin 300 metrin) korkeudessa.

Varjoliito ja riippuliito on nimenomaisesti kielletty tällä alueella.

Muunlaisen (moottorilentokoneella tai purjelentokoneella tapahtuvan) huvi-ilmailun osalta alue on osoitettu kyseiseen luokkaan sovellettavien yleisen ilmailun Verantwoord Vliegen -käytännesääntöjen (’Vastuullinen lentäminen’) mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi, ja käytännesääntöjen mukaan kyseisiä alueita on vältettävä aina kun mahdollista. Mikäli lentäminen näillä alueilla on välttämätöntä, korkeuden on oltava koko ajan vähintään 1 000 jalkaa (noin 300 metriä) lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole turvallisuussyistä mahdollista.

3 pykälä

Rajoitetaan Voordeltan alueella sijaitsevalle ’Bollen van het Nieuwe Zand’ -alueelle pääsyä asetuksen liitteenä olevaan karttaan merkityllä alueella.

Bollen van het Nieuwe Zandin pääsyrajoitus on voimassa 1 päivästä marraskuuta 1 päivään toukokuuta.

Bollen van het Nieuwe Zandin pääsyrajoitus koskee kaikentyyppistä toimintaa seuraavassa lueteltua toimintaa lukuun ottamatta:

Helikopterilennot ja huvilennot pienkoneella

Helikopterilennot on sallittu alueella vähintään 1 000 jalan (noin 300 metrin) korkeudessa.

Varjoliito ja riippuliito on kielletty tällä alueella.

Muunlaisen (moottorilentokoneella tai purjelentokoneella tapahtuvan) huvi-ilmailun osalta alue on osoitettu kyseiseen luokkaan sovellettavien yleisen ilmailun Verantwoord Vliegen -käytännesääntöjen (’Vastuullinen lentäminen’) mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi, ja käytännesääntöjen mukaan kyseisiä alueita on vältettävä aina kun mahdollista. Mikäli lentäminen näillä alueilla on välttämätöntä, korkeuden on oltava koko ajan vähintään 1 000 jalkaa (noin 300 metriä) lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole turvallisuussyistä mahdollista.

4 pykälä

Edellä 1–3 pykälässä lueteltuja pääsyrajoituksia ei sovelleta vuoden 1998 luonnonsuojelulain 20 pykälän 4 momentin perusteella seuraaviin toimiin:

Valtionhallinnon välttämättömät tehtävät

Alueelle pääsy on sallittu ympäri vuoden valtionhallinnon suorittamia tai sen puolesta suoritettavia tehtäviä varten, joissa voidaan käyttää alusta, ajoneuvoa tai ilma-alusta, mikäli se on välttämätöntä suojelua, hoitoa, merkkaamista, valvontaa, tarkastuksia tai seurantaa koskevien toimien tai sotilaallisten toimien toteuttamiseksi.

Kaapelien ja putkien huolto

Kaapelien ja putkien huolto on sallittu 1 päivästä syyskuuta 1 päivään toukokuuta. Muuna aikana huoltotoimet on sallittu vain hätätapauksessa toimivaltaisen viranomaisen luvalla.

5 pykälä

1.   Asetuksella rajoitetaan oheiseen karttaan merkityille alueille pääsyä; kartta on otsikoitu ’Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand’ (Pääsyrajoitusasetus: Hinderplaat, Bollen van de Ooster ja Bollen van het Nieuwe Zand), ja alueet on määritetty tarkasti koordinaattien avulla.

2.   Maalla ja vesillä voidaan rajoitetun alueen rajat merkitä opastein ja poijuin.

3.   Edellä 1 momentissa mainitut kartat ja liitteet ovat nähtävillä kuusi viikkoa julkaisemisen jälkeen maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön alaisen eteläisten alueiden osaston tiloissa Eindhovenissa, osoitteessa Keisersgracht 5. Osasto on auki maanantaista perjantaihin kello 9–17.

6 pykälä

Tämä asetus julkaistaan Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti). Asetukseen liitetyt perustelut on luettava yhdessä asetuksen kanssa.

MAATALOUS-, LUONTO- JA ELINTARVIKEMINISTERI

per pro

Eteläisten alueiden johtaja

Valitukset

Asianosaisilla on mahdollisuus valittaa tästä asetuksesta kirjallisesti yleisen hallinto-oikeuslain säännösten mukaisesti. Valitukset on toimitettava kuuden viikon kuluessa asetuksen julkaisemisesta Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti) seuraavaan osoitteeseen:

| Maatalous, luonto- ja elintarvikeministeri |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Alankomaat |

Maatalous, luonto- ja elintarvikeministeri

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Alankomaat

Valitukset on allekirjoitettava ja niissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite;

| b) | päiväys; |
| --- | --- |

b)

päiväys;

| c) | asetus, josta valitus tehdään; |
| --- | --- |

c)

asetus, josta valitus tehdään;

| d) | valituksen perusteet; |
| --- | --- |

d)

valituksen perusteet;

PERUSTELUT

Natura 2000 -alueet

Voordeltan kasvisto ja eläimistö ovat ekologisesti erityisen merkittäviä. Näin ollen alue on osoitettu Natura 2000 -alueeksi Euroopan unionin lintu- ja luontodirektiivien mukaisesti. Alankomailla on velvollisuus saattaa tiettyjen lajien ja näiden elinympäristöjen suojelu ’suotuisalle tasolle’ ja säilyttää se sillä. Luonnonsuojelusta on säädetty kasvisto- ja eläimistölaissa, ja suojelualueista on säädetty vuonna 1998 annetussa luonnonsuojelulaissa. Vuoden 1998 luonnonsuojelulain mukaan kaikista Natura 2000 -alueista on tehtävä käyttösuunnitelma.

Ekologisesti erityisen merkittäviä kasvi- ja eläinlajeja elää koko Voordeltan alueella, mutta alueen pohjoisosa on kaikkein monimuotoisinta. Suojelutoimenpiteet ovat näin ollen tehokkaimpia, kun niitä toteutetaan alueen pohjoisosissa.

Kertomus Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavista toimenpiteistä

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentaminen Voordeltan Natura 2000 -alueelle aiheuttaa ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien häviämistä osittain siitä syystä, että Natura 2000 -alueen koko pienenee 2 455 hehtaaria. Alueen käytön suunnittelua koskevassa Rotterdam Main Port Development 2006 -päätöksessä (jäljempänä ’suunnittelupäätös’) määrätään, että menetys on korvattava perustamalla toisaalle Voordeltan alueella suojelualue, jolle voidaan asettaa pääsyrajoituksia. Suunnittelupäätöksessä todetaan myös, että pääsyrajoitusten ja muiden toimenpiteiden ansiosta suojelualueesta voi tulla ekologisesti merkittävämpi. Ekologiset tarpeet otetaan huomioon, ja niitä verrataan siihen, miten laajalti ihmisen toimintaa olisi rajoitettava etenkin, kun otetaan huomioon kaikenlainen alueen nykyinen käyttö.

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen toteuttaa luontotyyppiä 1110 ja muutamia lintulajeja koskevia korvaavia toimenpiteitä.

Toimenpiteet

Lyhyellä aikavälillä on tärkeää rajoittaa Voordeltan alueen tiettyihin osiin pääsyä, jotta Maasvlakte 2 -sataman rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvia vaikutuksia saataisiin korvattua ajoissa ja jotta Voordeltan osoittamisasetuksessa lueteltujen ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien suojelun seurantaa voitaisiin jatkaa.

Voordeltaan sovellettavat toimenpiteet liitetään myös Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Siihen saakka, kunnes käyttösuunnitelma tulee voimaan, sovelletaan täysimääräisesti vuoden 1998 luonnonsuojelulain 19 d pykälää. Tämän asetuksen tarkoituksena on ainoastaan säännellä ja rajoittaa tietyille alueille pääsyä, eikä siinä myönnetä erivapauksia, jotka koskisivat tilanteessa sovellettavasta lainsäädännöstä johtuvia lupavaatimuksia.

Pääsyrajoitusasetukset perustuvat ympäristövaikutusten arviointiin ja asianmukaiseen arvioon (tehty Voordeltan käyttösuunnitelman valmistelua varten). Nekin liitetään Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Käyttösuunnitelman ja pääsyrajoitusasetuksen tavoitteena on säilyttää suojellut luonnonvarat, korvata suojeltujen luonnonvarojen menettäminen Maasvlakte 2 -satamaa rakennettaessa ja ottaa näiden luonnonsuojeluvaatimusten asettamissa rajoissa huomioon vapaa-ajan käytön, matkailun ja kalastuksen etunäkökohdat.

Pääsyrajoitusten kaltaisia suojelutoimenpiteitä voidaan mukauttaa tarpeen tullen seurannan ja arvioinnin perusteella.

Pääsyrajoitusten perusteet

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat on tärkeä haahkan levähdys- ja saalistusalue. Lajia koskevat suojelutavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa.

Alueella on syvien uomien kupeissa sijaitsevia kirjohylkeelle tärkeitä vuorovesitasanteita. Kirjohyljettä koskevat parannustavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa.

Kaikki alueen vuorovesitasanteet ovat hyvin tärkeitä levähdyspaikkoja riutta- ja kalatiiralle. Näidenkin lajien suojelutavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa. Maasvlakte 2 -sataman rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen näitä lajeja koskeviin korvaaviin toimenpiteisiin.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster on tärkeä lintujen suojelualue, mustalinnun levähdys- ja saalistusalue (rannat) sekä riutta- ja kalatiiran levähdys- ja saalistusalue (vuorovesitasanteet). Myös näitä lajeja koskevat suojelutavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa. Maasvlakte 2 -sataman rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen näitä lajeja koskeviin korvaaviin toimenpiteisiin.

Alue on lisäksi erittäin tärkeä pääasiassa vuorovesitasanteiden eteläkärjessä elävän kirjohylkeen suojelun kannalta. Myös kirjohyljettä koskevat parannustavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand on mustalinnun tärkeimpiä keskeisiä levähdys- ja saalistuspaikkoja. Myös tätä lajia koskevat suojelutavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa. Maasvlakte 2 -sataman rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen tätä lajia koskeviin korvaaviin toimenpiteisiin.

Natura 2000 -tavoitteet

Kirjohylje

Kirjohylje

Viime vuosisadan alussa suistoalueella eli noin kymmenentuhatta kirjohyljettä. Saasteet, metsästys ja elinympäristön kaventuminen Deltawerken-patorakennelman vuoksi saivat niiden määrän romahtamaan muutamiin kymmeniin yksilöihin viitisenkymmentä vuotta sitten. Viime vuosina kirjohylkeiden määrä on kasvanut suistoalueella yli sataan, joista noin puolet elää Voordeltan alueella.

Kirjohylkeet levähtävät vuorovesitasanteilla, joita löytyy muun muassa Hinderplaatin, Bollen van de Oosterin (Aardappelenbult) ja Verklikkerplaatin alueilta. Hylkeet eivät kuitenkaan lisäänny hyvin Voordeltan alueella. Tasanteilla ei ole tarpeeksi rauhaa eikä hiljaisuutta poikasten synnyttämistä, imettämistä ja kasvattamista varten. Ympärivuotinen rauha ja hiljaisuus on oleellista, ja tärkein aika on 1 päivästä toukokuuta 1 päivään syyskuuta juuri ennen poikasten imetyskautta, kauden aikana ja välittömästi sen jälkeen.

Voordeltan alueella sijaitsevien Hinderplaatin, Bollen van de Oosterin ja Verklikkerplaatin levähdyspaikkoja koskevien pääsyrajoitusten tarkoituksena on saada koko suistoalueelle vähintään kaksisataa kirjohyljettä. Näillä alueilla ne pystyvät kasvattamaan poikasensa, jolloin Voordeltan osoittamisasetuksessa asetetut tavoitteet täyttyvät.

Haahka

Haahka

Haahka elää Voordeltan alueella pääasiassa talvisin, mutta kesäisinkin alueella oleskelee pienempiä parvia. Haahkoja tapaa aina Hinderplaatin ja Bollen van de Oosterin matalilla ja suojaisilla alueilla. Haahkojen määrä vaihtelee vuodesta toiseen sen mukaan, miten äyriäisiä on kunakin vuonna saatavilla. Voordeltan alueen haahkakantoja uhkaavat äyriäisten kaupallisesta pyynnistä johtuva ravinnonpuute sekä alati lisääntyvän vapaa-ajan käytön aiheuttamat häiriöt. Maasvlakte 2 -sataman rakentamisella ja käytöllä ei ole merkittävää vaikutusta tähän lajiin, mutta toimenpiteet ovat hyvin tärkeitä, sillä suojelu on kehnolla tasolla koko maassa. Tästä syystä Hinderplaatista itään sijaitsevalle alueelle pääsyä on rajoitettava, jotta haahkakannat voivat säilyä Voordeltan alueella.

Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavat toimenpiteet

Riutta- ja kalatiirat

Riutta- ja kalatiirat

Riutta- ja kalatiirat pesivät Voordeltan ulkopuolella läheisillä Natura 2000 -alueilla. Niiden ruokavalio koostuu pienistä kaloista, joita ne saalistavat sukeltamalla rannikon matalassa vedessä edellä tarkoitettujen hiekkasärkkien lähellä (luontotyyppi 1110). Pesäyhdyskuntien lähistöltä löytyvä ravinto häviää Maasvlakte 2 -sataman rakentamisen takia. Vaikutus on suurin kesäaikaan, kun lentämään opettelevat poikaset rajoittavat tiirojen lentosädettä.

Nykyisellään lintujen käyttämillä liejuisilla tasanteilla on vain vähän rauhaa ja hiljaisuutta Voordeltan alueella. Pääsyrajoituksilla on tarkoitus tehdä Hinderplaatin ja Bollen van de Oosterin alueilla sijaitsevista Voordeltan vuorovesitasanteista rauhaisampia kesäkuukausien aikana. Näin riutta- ja kalatiirat voivat käyttää aluetta paremmin poikasten levähdyspaikkana ja niiden on helpompi löytää ravintoa merestä.

Mustalintu

Mustalintu

Mustalintu on muuttolintu, joka asustaa Voordeltan alueella talvisaikaan. Laji elää pääasiassa Bollen van de Oosterin kaakkoisosien rannikkoseuduilla sekä siellä täällä Bollen van het Nieuwe Zandin alueella. Kesäisin osa mustalinnuista jää Voordeltan alueelle ja käyttää sitä sulkasatoalueena.

Mustalinnut syövät äyriäisiä, joita ne pyydystävät matalista rannikkovesistä, jotka tuhoutuvat osittain Maasvlakte 2 -satamaa rakennettaessa. Bollen van de Oosterin (ja Bollen van het Nieuwe Zandin) rannikkoa koskevien pääsyrajoitusten tarkoituksena on turvata riittävä määrä ravintoa saataville korvaamaan lajin saalistusalueen mahdollinen häviäminen Maasvlakte 2 -sataman lähistöltä.

Linnut häiriintyvät hyvin helposti vesistöjen vapaa-ajan käytöstä ja vesiliikenteestä. Takaamalla rauha ja hiljaisuus koko talven alueilla, joilla lajit saalistavat ja levähtävät runsaslukuisina, saadaan toivottavasti turvattua mustalinnulle yhtä suotuisat olot koko Voordeltan alueella kuin ennen Maasvlakte 2 -sataman rakentamista. Kesäkuukausina lyhyt levähdyskausi riittää.

KARTAT

Image

Image

Image

---

(1)  Voimassa sellaisena kuin se on julkaistu Staatsblad 2005 -kokoelmassa (lait, asetukset ja määräykset sisältävä kokoelma 2005), 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Alankomaiden virallinen lehti 2006), N:o 91.

2

(3)  Verantwoord Vliegen -käytännesäännöt (’Vastuullinen lentäminen’), Alankomaiden kuninkaallinen ilmailuyhdistys (RNAA), 2004.

3

---

LIITE II

Asetus pääsyrajoituksista merenpohjan suojelualueella

13 päivänä toukokuuta 2008

Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri

Voordeltan Natura 2000 -aluetta koskeva vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän mukainen luonnonalueille pääsyä koskeva kielto.

JOHDANTO

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain (1) 20 pykälän 1 momentin mukaan alueviranomaiset voivat rajoittaa 10 pykälän 1 momentissa tarkoitetuille suojelualueille pääsyä, 10 a pykälän 1 momentissa tarkoitetuille osoitetuille alueille pääsyä, 12 pykälässä tarkoitetuille osoitettavaksi harkittaville alueille tai niiden osiin pääsyä, jos se on kyseisen alueen ekologisen merkityksen säilyttämiseksi välttämätöntä.

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän 2 momentin mukaan 1 momentissa tarkoitetut valtuudet kuuluvat maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerille, joka toimii yhdessä toisen ministerin kanssa, mikäli 1 momentissa tarkoitettu alue tai alueen osa on kyseisen ministerin tai muiden ministerien vastuulla tai kuuluu heidän toimivaltaansa.

Seuraava asetus annetaan yhdessä liikenne-, urakka- ja vesihuoltoministerin kanssa. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriössä voimassa olevan alueellisten asioiden toimeksiannon (2) mukaan ministeriön eteläisten alueiden johtajalla on valtuudet tehdä tämä päätös maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerin puolesta.

Voordeltan Natura 2000 -alueelle (jäljempänä ’Voordelta’) pääsyä on välttämätöntä rajoittaa useissa sen osissa alueen nykyisen ja tulevan ekologisen merkityksen suojelemiseksi. Pääsyn rajoittaminen perustuu Voordeltan osoittamisasetukseen (annettu 19 päivänä helmikuuta 2008, viite DRZO/2008-113), ja tarkoituksena on saavuttaa Voordeltan Natura 2000 -tavoitteet sekä täyttää Maasvlakte 2 -sataman rakentamista ja käyttöä varten myönnetyssä luonnonsuojelulain mukaisessa luvassa (annettu 17 päivänä huhtikuuta 2008, viite DRZW/2008-1670) asetetut korvaavia toimenpiteitä koskevat velvoitteet. Tarkempi selvitys asiasta on annettu tähän asetukseen liitetyissä perusteluissa.

Tällä asetuksella rajoitetaan nimenomaisesti pääsyä jäljempänä luetelluille alueille. Pääsyrajoituksia koskevat nimenomaiset poikkeukset eivät lievennä mitenkään vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälässä määritettyjä lupavaatimuksia, ellei tilanteessa sovelleta vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälän 2 momentissa määritettyjä poikkeuksia (käyttösuunnitelman mukaiset hankkeet tai toimet).

ASETUS

1 pykälä

Rajoitetaan puomitroolausta aluksilla, joiden teho on yli 191 kW (260 hv), Voordeltan alueella sijaitsevalla merenpohjan suojelualueella, joka on merkitty asetuksen liitteenä olevaan karttaan.

Pääsyrajoitus on voimassa ympäri vuoden.

2 pykälä

| 1. | Tällä asetuksella rajoitetaan oheiseen karttaan merkityille alueille pääsyä; kartta on otsikoitu ”Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (Pääsyrajoitusasetus: Voordeltan merenpohjansuojelualue), ja alueet on määritetty tarkasti koordinaattien avulla. |
| --- | --- |

1.

Tällä asetuksella rajoitetaan oheiseen karttaan merkityille alueille pääsyä; kartta on otsikoitu ”Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” (Pääsyrajoitusasetus: Voordeltan merenpohjansuojelualue), ja alueet on määritetty tarkasti koordinaattien avulla.

| 2. | Edellä 1 momentissa mainitut kartat ja liitteet ovat nähtävillä kuusi viikkoa julkaisemisen jälkeen maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön alaisen eteläisten alueiden osaston tiloissa Eindhovenissa, osoitteessa Keisersgracht 5. Osasto on auki maanantaista perjantaihin kello 9–17. |
| --- | --- |

2.

Edellä 1 momentissa mainitut kartat ja liitteet ovat nähtävillä kuusi viikkoa julkaisemisen jälkeen maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön alaisen eteläisten alueiden osaston tiloissa Eindhovenissa, osoitteessa Keisersgracht 5. Osasto on auki maanantaista perjantaihin kello 9–17.

3 pykälä

Tämä asetus julkaistaan Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti). Asetukseen liitetyt perustelut on luettava yhdessä asetuksen kanssa.

MAATALOUS-, LUONTO- JA ELINTARVIKEMINISTERI

per pro

Eteläisten alueiden johtaja

Valitukset

Asianosaisilla on mahdollisuus valittaa tästä asetuksesta kirjallisesti yleisen hallinto-oikeuslain säännösten mukaisesti. Valitukset on toimitettava kuuden viikon kuluessa asetuksen julkaisemisesta Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti) seuraavaan osoitteeseen:

| Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Alankomaat |

Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Alankomaat

Valitukset on allekirjoitettava ja niissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite;

| b) | päiväys; |
| --- | --- |

b)

päiväys;

| c) | asetus, josta valitus tehdään; |
| --- | --- |

c)

asetus, josta valitus tehdään;

| d) | valituksen perusteet. |
| --- | --- |

d)

valituksen perusteet.

PERUSTELUT

Natura 2000 -alueet

Voordeltan kasvisto ja eläimistö ovat ekologisesti erityisen merkittäviä. Näin ollen alue on osoitettu Natura 2000 -alueeksi Euroopan unionin lintu- ja luontodirektiivien mukaisesti. Alankomailla on velvollisuus saattaa tiettyjen lajien ja näiden elinympäristöjen suojelu ”suotuisalle tasolle” ja säilyttää se sillä. Luonnonsuojelusta on säädetty kasvisto- ja eläimistölaissa, ja suojelualueista on säädetty vuonna 1998 annetussa luonnonsuojelulaissa. Vuoden 1998 luonnonsuojelulain mukaan kaikista Natura 2000 -alueista on tehtävä käyttösuunnitelma.

Ekologisesti erityisen merkittäviä kasvi- ja eläinlajeja elää koko Voordeltan alueella, mutta alueen pohjoisosa on kaikkein monimuotoisinta. Suojelutoimenpiteet ovat näin ollen tehokkaimpia, kun niitä toteutetaan alueen pohjoisosissa.

Kertomus Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavista toimenpiteistä

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentaminen Voordeltan Natura 2000 -alueelle aiheuttaa ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien häviämistä, sillä Natura 2000 -alueen koko pienenee 2 455 hehtaaria. Alueen käytön suunnittelua koskevassa Rotterdam Main Port Development 2006 -päätöksessä (jäljempänä ’suunnittelupäätös’) määrätään, että menetys on korvattava perustamalla toisaalle Voordeltan alueella suojelualue, jolle voidaan asettaa pääsyrajoituksia.

Suunnittelupäätöksessä todetaan myös, että pääsyrajoitusten ja muiden toimenpiteiden ansiosta suojelualueesta voi tulla ekologisesti merkittävämpi. Ekologiset tarpeet otetaan huomioon, ja niitä verrataan siihen, miten laajalti ihmisen toimintaa olisi rajoitettava etenkin, kun otetaan huomioon kaikenlainen alueen nykyinen käyttö.

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen toteuttaa luontotyyppiä 1 110 ja muutamia lintulajeja koskevia korvaavia toimenpiteitä.

Toimenpiteet

Lyhyellä aikavälillä on tärkeää rajoittaa Voordeltan alueen tiettyihin osiin pääsyä, jotta Maasvlakte 2 -sataman rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvia vaikutuksia saataisiin korvattua ajoissa ja jotta Voordeltan osoittamisasetuksessa lueteltujen ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien suojelun seurantaa voitaisiin jatkaa.

Voordeltaan sovellettavat toimenpiteet liitetään myös Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Siihen saakka, kunnes käyttösuunnitelma tulee voimaan, sovelletaan täysimääräisesti vuoden 1998 luonnonsuojelulain 19 d pykälää. Tämän asetuksen tarkoituksena on ainoastaan säännellä ja rajoittaa tietyille alueille pääsyä, eikä siinä myönnetä erivapauksia, jotka koskisivat tilanteessa sovellettavasta lainsäädännöstä johtuvia lupavaatimuksia.

Pääsyrajoitusasetukset perustuvat ympäristövaikutustenarviointiin ja asianmukaiseen arvioon (tehty Voordeltan käyttösuunnitelman valmistelua varten). Nekin liitetään Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Käyttösuunnitelman ja pääsyrajoitusasetuksen tavoitteena on säilyttää suojellut luonnonvarat, korvata suojeltujen luonnonvarojen menettäminen Maasvlakte 2 -satamaa rakennettaessa ja ottaa näiden luonnonsuojeluvaatimusten asettamissa rajoissa huomioon vapaa-ajan käytön, matkailun ja kalastuksen etunäkökohdat.

Pääsyrajoitusten kaltaisia suojelutoimenpiteitä voidaan mukauttaa tarpeen tullen seurannan ja arvioinnin perusteella.

Pääsyrajoitusten perusteet

Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavat toimenpiteet

Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavat toimenpiteet

Luontotyyppi 1 110 (vedenalaiset hiekkasärkät)

Monet maaeläimet ja kalat elävät suistojen hiekkasärkillä, joilla makea vesi ja suolainen vesi vuorottelevat. Nämä suistoalueet ovat tärkeitä ravinnonlähteitä linnuille ja hylkeille, minkä vuoksi niiden suojelu on hyvin tärkeää. Yhteensä 2 455 hehtaaria tällaista elinympäristöä häviää Voordeltan alueelta Rotterdamin sataman laajentuessa Maasvlakte 2 -satama-alueeseen. Osa maaperän eliöstöstä (biomassa) katoaa, kun tämä muutoin kalojen ja lintujen ruoka-aittana toimiva maa-alue häviää.

Hiekkasärkkiä ei voida rakentaa matalille rannikkovesille missään muualla, joten vastaavanlaisen merenpohjan laatua pyritään parantamaan Voordeltan muilla alueilla, jotta linnut ja kalat saisivat niistä ravintonsa. Tavoitteena on lisätä lintujen ja kalojen ravintonaan käyttämän biomassan määrää suojelualueella niin, että biomassan kokonaismäärä koko Voordeltan alueella pysyy samalla tasolla kuin ennen Maasvlakte 2 -sataman rakentamista. Näin korvataan Maasvlakte 2 -sataman rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvat vaikutukset.

Suojelualueen pinta-ala on kokonaisuudessaan 24 550 hehtaaria eli kymmenen kertaa menetettävää aluetta laajempi. Kymmenkertaisuuteen päädyttiin asiantuntija-arvioissa ja tutkimustuloksissa, joiden mukaan maaperän laatu paranee alueelle pääsyä koskevilla rajoituksilla vähintään 10 prosenttia biomassan määrän lisääntymisen ansiosta. Tämän asiantuntija-arvion ja lisätutkimusten perusteella suunnittelupäätöksen 1 pykälässä todetaan, että merensuojelualueen perustaminen olisi paras keino korvata Maasvlakte 2 -sataman rakentamisen ja käytön vaikutuksia. Sittemmin tehtyjen tutkimusten mukaan tavoitteen täyttymiseksi riittää, että suojelualueella kielletään puomitroolaus aluksilla, joiden teho on yli 191 kW (260 hv). Pääsyrajoitusasetus perustuu näihin tutkimustuloksiin.

KARTTA

Image

---

(1)  Voimassa sellaisena kuin se on julkaistu Staatsblad 2005 -kokoelmassa (lait, asetukset ja määräykset sisältävä kokoelma 2005), 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Alankomaiden virallinen lehti 2006), N:o 91.

2

---

LIITE III

Asetus pääsyrajoituksista Verklikkerplaatin ja Slikken van Voornen alueilla

13 päivänä toukokuuta 2008

Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri

Voordeltan Natura 2000 -aluetta koskeva vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän mukainen luonnonalueille pääsyä koskeva kielto.

JOHDANTO

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain (1) 20 pykälän 1 momentin mukaan alueviranomaiset voivat rajoittaa 10 pykälän 1 momentissa tarkoitetuille suojelualueille pääsyä, 10 a pykälän 1 momentissa tarkoitetuille osoitetuille alueille pääsyä, 12 pykälässä tarkoitetuille osoitettavaksi harkittaville alueille tai tällaisten alueiden osiin pääsyä, mikäli se on kyseisen alueen ekologisen merkityksen säilyttämiseksi välttämätöntä.

Vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 20 pykälän 2 momentin mukaan 1 momentissa tarkoitetut valtuudet kuuluvat maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerille, joka toimii yhdessä toisen ministerin kanssa, mikäli 1 momentissa tarkoitettu alue tai alueen osa on kyseisen ministerin tai muiden ministerien vastuulla tai kuuluu heidän toimivaltaansa.

Seuraava asetus annetaan yhdessä liikenne-, urakka- ja vesihuoltoministerin kanssa. Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriössä voimassa olevan alueellisten asioiden toimeksiannon (2) mukaan ministeriön eteläisten alueiden johtajalla on valtuudet tehdä tämä päätös maatalous-, luonto- ja elintarvikeministerin puolesta.

Voordeltan Natura 2000 -alueelle (jäljempänä ’Voordelta’) pääsyä on välttämätöntä rajoittaa useissa sen osissa alueen nykyisen ja tulevan ekologisen merkityksen suojelemiseksi. Pääsyn rajoittaminen perustuu Voordeltan osoittamisasetukseen (annettu 19 päivänä helmikuuta 2008, viite DRZO/2008-113), ja tarkoituksena on saavuttaa Voordeltan Natura 2000 -tavoitteet sekä täyttää Maasvlakte 2 -sataman rakentamista ja käyttöä varten myönnetyssä luonnonsuojelulain mukaisessa luvassa (annettu 17 päivänä huhtikuuta 2008, viite DRZW/2008-1670) asetetut korvaavia toimenpiteitä koskevat velvoitteet. Tarkempi selvitys asiasta on annettu asetukseen liitetyissä perusteluissa.

Tällä asetuksella rajoitetaan nimenomaisesti pääsyä jäljempänä luetelluille alueille. Pääsyrajoituksia koskevat nimenomaiset poikkeukset eivät lievennä mitenkään vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälässä määritettyjä lupavaatimuksia, ellei tilanteessa sovelleta vuonna 1998 annetun luonnonsuojelulain 19 d pykälän 2 momentissa määritettyjä poikkeuksia (käyttösuunnitelman mukaiset hankkeet tai toimet).

ASETUS

1 pykälä

Rajoitetaan ”Verklikkerplaat”-nimiselle alueelle pääsyä asetuksen liitteenä olevaan karttaan merkityllä alueella.

Verklikkerplaatin pääsyrajoitus on voimassa ympäri vuoden.

Pääsyrajoitukset koskevat kaikentyyppistä toimintaa seuraavassa lueteltua toimintaa lukuun ottamatta:

Helikopterilennot ja huvilennot pienkoneella

Helikopterilennot on sallittu tällä alueella vähintään 1 000 jalan (noin 300 metrin) korkeudessa.

Varjoliito ja riippuliito on kielletty tällä alueella.

Muunlaisen (moottorilentokoneella tai purjelentokoneella tapahtuvan) huvi-ilmailun osalta alue on osoitettu kyseiseen luokkaan sovellettavien yleisen ilmailun Verantwoord Vliegen -käytännesääntöjen (”Vastuullinen lentäminen”) mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi (3), ja käytännesääntöjen mukaan kyseisiä alueita on vältettävä aina kun mahdollista. Mikäli lentäminen näillä alueilla on välttämätöntä, korkeuden on oltava koko ajan vähintään 1 000 jalkaa (noin 300 metriä) lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole turvallisuussyistä mahdollista.

2 pykälä

Rajoitetaan Voordeltan alueella sijaitsevan ”Slikken van Voorne” -nimiselle alueelle pääsyä asetuksen liitteenä olevaan karttaan merkityllä alueella.

Slikken van Voornen pääsyrajoitus on voimassa ympäri vuoden.

Pääsyrajoitukset eivät koske seuraavassa lueteltua toimintaa:

Nuottakalastus

Nuottakalastus on sallittu ympäri vuoden seuraavassa luetelluin edellytyksin. Tämä koskee yhtä yritystä eli alusta Tholen 5:

Tasanteiden nousuvesialueisiin on pidettävä etäisyyttä koko ajan vähintään 250 metriä.

Kalastusaluksessa on oltava toimiva seurantalaitteisto edellytysten noudattamisen valvontaa varten.

Helikopterilennot ja huvilennot pienkoneella

Helikopterilennot on sallittu kyseisellä alueella vähintään 1 000 jalan (noin 300 metrin) korkeudessa.

Varjoliito ja riippuliito on kielletty tällä alueella.

Muunlaisen (moottorilentokoneella tai purjelentokoneella tapahtuvan) huvi-ilmailun osalta alue on osoitettu kyseiseen luokkaan sovellettavien yleisen ilmailun Verantwoord Vliegen -käytännesääntöjen (”Vastuullinen lentäminen”) mukaiseksi luonnonsuojelualueeksi, ja käytännesääntöjen mukaan kyseisiä alueita on vältettävä aina kun mahdollista. Mikäli lentäminen näillä alueilla on välttämätöntä, korkeuden on oltava koko ajan vähintään 1 000 jalkaa (noin 300 metriä) lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole turvallisuussyistä mahdollista.

3 pykälä

Edellä 1 pykälässä mainittuja pääsyrajoituksia ei sovelleta vuoden 1998 luonnonsuojelulain 20 pykälän 4 momentin perusteella seuraaviin toimiin:

Valtionhallinnon välttämättömät tehtävät

Alueelle pääsy on sallittu ympäri vuoden valtionhallinnon suorittamia tai sen puolesta suoritettavia tehtäviä varten, joissa voidaan käyttää alusta, ajoneuvoa tai ilma-alusta, mikäli se on välttämätöntä suojelua, hoitoa, merkkaamista, valvontaa, tarkastuksia tai seurantaa koskevien toimien tai sotilaallisten toimien toteuttamiseksi.

Kaapelien ja putkien huolto

Kaapelien ja putkien huolto on sallittu 1 päivästä syyskuuta 1 päivään toukokuuta. Muuna aikana huoltotoimet on sallittu vain hätätapauksessa toimivaltaisen viranomaisen luvalla.

4 pykälä

1.   Tällä asetuksella rajoitetaan oheiseen karttaan merkityille alueille pääsyä; kartta on otsikoitu ”Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne” (Pääsyrajoitusasetus: Verklikkerplaat en Slikken van Voorne), ja alueet on määritetty tarkasti koordinaattien avulla.

2.   Maalla ja vesillä voidaan rajoitetun alueen rajat merkitä opastein ja poijuin.

3.   Edellä 1 momentissa mainitut kartat ja liitteet ovat nähtävillä kuusi viikkoa julkaisemisen jälkeen maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriön alaisen eteläisten alueiden osaston tiloissa Eindhovenissa, osoitteessa Keisersgracht 5. Osasto on auki maanantaista perjantaihin kello 9–17.

5 pykälä

Tämä asetus julkaistaan Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti). Asetukseen liitetyt perustelut on luettava yhdessä asetuksen kanssa.

MAATALOUS-, LUONTO- JA ELINTARVIKEMINISTERI

per pro

Eteläisten alueiden johtaja

Valitukset

Asianosaisilla on mahdollisuus valittaa tästä asetuksesta kirjallisesti yleisen hallinto-oikeuslain säännösten mukaisesti. Valitukset on toimitettava kuuden viikon kuluessa asetuksen julkaisemisesta Staatscourant-kokoelmassa (Alankomaiden virallinen lehti) seuraavaan osoitteeseen:

| Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haag |
| Alankomaat |

Maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeri

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haag

Alankomaat

Valitukset on allekirjoitettava ja niissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

valituksen tekevän osapuolen nimi ja osoite;

| b) | päiväys; |
| --- | --- |

b)

päiväys;

| c) | asetus, josta valitus tehdään; |
| --- | --- |

c)

asetus, josta valitus tehdään;

| d) | valituksen perusteet. |
| --- | --- |

d)

valituksen perusteet.

PERUSTELUT

Natura 2000 -alueet

Voordeltan kasvisto ja eläimistö ovat ekologisesti erityisen merkittäviä. Näin ollen alue on osoitettu Natura 2000 -alueeksi Euroopan unionin lintu- ja luontodirektiivien mukaisesti. Alankomailla on velvollisuus saattaa tiettyjen lajien ja näiden elinympäristöjen suojelu ”suotuisalle tasolle” ja säilyttää se sillä. Luonnonsuojelusta on säädetty kasvisto- ja eläimistölaissa, ja suojelualueista on säädetty vuonna 1998 annetussa luonnonsuojelulaissa. Vuoden 1998 luonnonsuojelulain mukaan kaikista Natura 2000 -alueista on tehtävä käyttösuunnitelma.

Ekologisesti erityisen merkittäviä kasvi- ja eläinlajeja elää koko Voordeltan alueella, mutta alueen pohjoisosa on kaikkein monimuotoisinta. Suojelutoimenpiteet ovat näin ollen tehokkaimpia, kun niitä toteutetaan alueen pohjoisosissa.

Kertomus Maasvlakte 2 -hankkeen korvaavista toimenpiteistä

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentaminen Voordeltan Natura 2000 -alueelle aiheuttaa ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien häviämistä osittain siitä syystä, että Natura 2000 -alueen koko pienenee 2 455 hehtaaria. Alueen käytön suunnittelua koskevassa Rotterdam Main Port Development 2006 -päätöksessä (jäljempänä ”suunnittelupäätös”) määrätään, että menetys on korvattava perustamalla toisaalle Voordeltan alueella suojelualue, jolle voidaan asettaa pääsyrajoituksia. Suunnittelupäätöksessä todetaan myös, että pääsyrajoitusten ja muiden toimenpiteiden ansiosta suojelualueesta voi tulla ekologisesti merkittävämpi. Ekologiset tarpeet otetaan huomioon, ja niitä verrataan siihen, miten laajalti ihmisen toimintaa olisi rajoitettava etenkin, kun otetaan huomioon kaikenlainen alueen nykyinen käyttö.

Maasvlakte 2 -satama-alueen rakentamiselle ja käytölle myönnetty luonnonsuojelulain mukainen lupa sisältää velvoitteen toteuttaa luontotyyppiä 1 110 ja muutamia lintulajeja koskevia korvaavia toimenpiteitä. Tällä pääsyrajoitusasetuksella toteutetaan korvaavia toimenpiteitä Natura 2000 -ohjelmassa asetettujen tavoitteiden lisäksi.

Toimenpiteet

Lyhyellä aikavälillä on tärkeää rajoittaa Voordeltan alueen tiettyihin osiin pääsyä, jotta Maasvlakte 2 -sataman rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvia vaikutuksia saataisiin korvattua ajoissa ja jotta Voordeltan osoittamisasetuksessa lueteltujen ekologisesti merkittävien kasvi- ja eläinlajien suojelun seurantaa voitaisiin jatkaa.

Voordeltaan sovellettavat toimenpiteet liitetään myös Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Siihen saakka, kunnes käyttösuunnitelma tulee voimaan, sovelletaan täysimääräisesti vuoden 1998 luonnonsuojelulain 19 d pykälää. Tämän asetuksen tarkoituksena on ainoastaan säännellä ja rajoittaa tietyille alueiden pääsyä, eikä siinä myönnetä erivapauksia, jotka koskisivat tilanteessa sovellettavasta lainsäädännöstä johtuvia lupavaatimuksia.

Pääsyrajoitusasetukset perustuvat ympäristövaikutustenarviointiin ja asianmukaiseen arvioon (tehty Voordeltan käyttösuunnitelman valmistelua varten). Nekin liitetään Voordeltan käyttösuunnitelmaan. Käyttösuunnitelman ja pääsyrajoitusasetuksen tavoitteena on säilyttää suojellut luonnonvarat, korvata suojeltujen luonnonvarojen menettäminen Maasvlakte 2 -satamaa rakennettaessa ja ottaa näiden luonnonsuojeluvaatimusten asettamissa rajoissa huomioon vapaa-ajan käytön, matkailun ja kalastuksen etunäkökohdat.

Pääsyrajoitusten kaltaisia suojelutoimenpiteitä voidaan mukauttaa tarpeen tullen seurannan ja arvioinnin perusteella.

Pääsyrajoitusten perusteet

Slikken van Voorne on tärkeä alue monien alueella asuvien lintulajien suojelemiseksi (parikymmentä lajia, pääasiassa sorsalintuja ja kahlaajia), ja kyseisiä lajeja koskevat suojelutavoitteet on asetettu Voordeltan osoittamisasetuksessa.

Verklikkerplaat on erityisen merkittävä kirjohylkeen suojelemiseksi.

Natura 2000 -tavoitteet

Kahlaajat ja sorsalinnut

Kahlaajat ja sorsalinnut

Monet kahlaajat ja sorsalinnut, kuten meriharakka ja harmaasorsa, levähtävät ja saalistavat Slikken van Voornessa Voordeltan alueella. Voordeltan alue on yhä merkittävämpi näiden lajien selviytymisen kannalta, sillä lajien elinympäristöt vähenevät muualla, kuten käy esimerkiksi Oosterschelden hiekkasärkille, joilla nämä muuttolinnut levähtävät ja etsivät ravintoa.

Alueiden läheisyydessä, sekä rannoilla että vesillä, tapahtuva vapaa-ajantoiminta häiritsee näitä lintuja, jotka ovat erityisen arkoja melulle ja äkillisille liikkeille. Ongelma pahenee koko ajan, sillä vapaa-ajantoiminnan kausi pitenee pitenemistään. Slikken van Voornen aluetta koskevien pääsyrajoitusten tarkoituksena on saavuttaa Voordeltan osoittamisasetuksessa sorsalinnuille ja kahlaajille asetetut suojelutavoitteet.

Kirjohylje

Kirjohylje

Viime vuosisadan alussa suistoalueella eli noin kymmenentuhatta kirjohyljettä. Saasteet, metsästys ja elinympäristön kaventuminen Deltawerken-patorakennelman vuoksi saivat niiden määrän romahtamaan muutamiin kymmeniin yksilöihin viitisenkymmentä vuotta sitten. Viime vuosina kirjohylkeiden määrä on kasvanut suistoalueella yli sataan, joista noin puolet elää Voordeltan alueella.

Kirjohylkeet levähtävät vuorovesitasanteilla, joita löytyy muun muassa Hinderplaatin, Bollen van de Oosterin (Aardappelenbult) ja Verklikkerplaatin alueilta. Hylkeet eivät kuitenkaan lisäänny hyvin Voordeltan alueella. Tasanteilla ei ole tarpeeksi rauhaa eikä hiljaisuutta poikasten synnyttämistä, imettämistä ja kasvattamista varten. Ympärivuotinen rauha ja hiljaisuus on oleellista, ja tärkein aika on 1 päivästä toukokuuta 1 päivään syyskuuta juuri ennen poikasten imetyskautta, kauden aikana ja välittömästi sen jälkeen.

Voordeltan alueella sijaitsevien Hinderplaatin, Bollen van de Oosterin ja Verklikkerplaatin levähdyspaikkoja koskevien pääsyrajoitusten tarkoituksena on saada koko suistoalueelle vähintään kaksisataa kirjohyljettä. Näillä alueilla ne pystyvät kasvattamaan poikasensa, jolloin Voordeltan osoittamisasetuksessa asetetut tavoitteet täyttyvät.

KARTAT

Image

Image

---

(1)  Voimassa sellaisena kuin se on julkaistu Staatsblad 2005 -kokoelmassa (lait, asetukset ja määräykset sisältävä kokoelma 2005), 473.

1

(2)  Staatscourant 2006 (Alankomaiden virallinen lehti 2006), N:o 91.

2

(3)  Verantwoord Vliegen -käytännesäännöt (”Vastuullinen lentäminen”), Royal Netherlands Aeronautical Association (RNAA), 2004.

3

---

| 10.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/20

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä lokakuuta 2008,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY mukaisesti jäsenvaltioiden seurantajärjestelmien luokitteluille interkalibrointimenettelyn tuloksena määriteltyjen arvojen vahvistamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6016)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/915/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan ix alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava kaikkia pintavesimuodostumia tavoitteena saavuttaa tietyin poikkeuksin viimeistään 15 vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta pintaveden hyvä tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on suojeltava ja parannettava kaikkia keinotekoisia ja voimakkaasti muutettuja vesimuodostumia tavoitteena saavuttaa tietyin poikkeuksin hyvä ekologinen potentiaali ja pintaveden hyvä kemiallinen tila viimeistään 15 vuoden kuluessa mainitun direktiivin voimaantulosta liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan i alakohdan mukaan voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien osalta viittauksia ekologiseen tilaan on pidettävä ekologista potentiaalia koskevina. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on suojeltava, parannettava ja ennallistettava kaikkia pintavesimuodostumia tavoitteena saavuttaa tietyin poikkeuksin viimeistään 15 vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta pintaveden hyvä tila liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltioiden on suojeltava ja parannettava kaikkia keinotekoisia ja voimakkaasti muutettuja vesimuodostumia tavoitteena saavuttaa tietyin poikkeuksin hyvä ekologinen potentiaali ja pintaveden hyvä kemiallinen tila viimeistään 15 vuoden kuluessa mainitun direktiivin voimaantulosta liitteessä V vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan i alakohdan mukaan voimakkaasti muutettujen tai keinotekoisten vesimuodostumien osalta viittauksia ekologiseen tilaan on pidettävä ekologista potentiaalia koskevina.

| (2) | Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdassa säädetään prosessista, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden toteuttaman biologisen seurannan tulosten vertailtavuus, joka on olennainen osa ekologisen tilan luokittelua. Tämä edellyttää, että jäsenvaltioiden seuranta- ja luokittelujärjestelmien tuloksia verrataan kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin yhteisön luonnonmaantieteellisellä alueella sijaitsevien interkalibrointiverkon muodostavien seurantapaikkojen avulla. Direktiivissä 2000/06/EY edellytetään, että jäsenvaltiot keräävät tarpeen mukaan interkalibrointiverkkoon kuuluvista paikoista tarvittavat tiedot, jotta voidaan arvioida, ovatko kansalliset luokittelujärjestelmät direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.2 kohdassa olevien normatiivisten määritelmien mukaisia, ja varmistaa luokittelujärjestelmien tulosten vertailtavuus jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdassa säädetään prosessista, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden toteuttaman biologisen seurannan tulosten vertailtavuus, joka on olennainen osa ekologisen tilan luokittelua. Tämä edellyttää, että jäsenvaltioiden seuranta- ja luokittelujärjestelmien tuloksia verrataan kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin yhteisön luonnonmaantieteellisellä alueella sijaitsevien interkalibrointiverkon muodostavien seurantapaikkojen avulla. Direktiivissä 2000/06/EY edellytetään, että jäsenvaltiot keräävät tarpeen mukaan interkalibrointiverkkoon kuuluvista paikoista tarvittavat tiedot, jotta voidaan arvioida, ovatko kansalliset luokittelujärjestelmät direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.2 kohdassa olevien normatiivisten määritelmien mukaisia, ja varmistaa luokittelujärjestelmien tulosten vertailtavuus jäsenvaltioiden välillä.

| (3) | Paikkarekisterin perustamisesta interkalibrointiverkon muodostamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY mukaisesti 17 päivänä elokuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/646/EY (2) perustettiin direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdan vii alakohdassa tarkoitettu interkalibrointiverkon paikkarekisteri. |
| --- | --- |

(3)

Paikkarekisterin perustamisesta interkalibrointiverkon muodostamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY mukaisesti 17 päivänä elokuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä 2005/646/EY (2) perustettiin direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdan vii alakohdassa tarkoitettu interkalibrointiverkon paikkarekisteri.

| (4) | Jäsenvaltiot jaettiin interkalibrointia varten päätöksen 2005/646/EY liitteen osassa 2 määriteltyihin maantieteellisiin interkalibrointiryhmiin, jotka koostuvat jäsenvaltioista, joissa esiintyy samankaltaisia erityisiä pintavesimuodostumatyyppejä. Tämä on mahdollistanut sen, että kukin ryhmä on voinut verrata tuloksiaan ja suorittaa interkalibroinnin jäsentensä kesken. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot jaettiin interkalibrointia varten päätöksen 2005/646/EY liitteen osassa 2 määriteltyihin maantieteellisiin interkalibrointiryhmiin, jotka koostuvat jäsenvaltioista, joissa esiintyy samankaltaisia erityisiä pintavesimuodostumatyyppejä. Tämä on mahdollistanut sen, että kukin ryhmä on voinut verrata tuloksiaan ja suorittaa interkalibroinnin jäsentensä kesken.

| (5) | Interkalibrointi suoritetaan biologisten tekijöiden tasolla vertaamalla kansallisten seurantajärjestelmien luokittelutuloksia kunkin biologisen tekijän ja kunkin pintavesimuodostumatyypin osalta samassa maantieteellisessä interkalibrointiryhmässä olevien jäsenvaltioiden kesken ja arvioimalla, ovatko tulokset edellä mainittujen normatiivisten määritelmien mukaisia. |
| --- | --- |

(5)

Interkalibrointi suoritetaan biologisten tekijöiden tasolla vertaamalla kansallisten seurantajärjestelmien luokittelutuloksia kunkin biologisen tekijän ja kunkin pintavesimuodostumatyypin osalta samassa maantieteellisessä interkalibrointiryhmässä olevien jäsenvaltioiden kesken ja arvioimalla, ovatko tulokset edellä mainittujen normatiivisten määritelmien mukaisia.

| (6) | Vesipolitiikan puitedirektiivissä tarkoitettua interkalibrointia koskevassa teknisessä raportissa kuvataan yksityiskohtaisesti, miten interkalibrointimenettely on suoritettu tämän direktiivin liitteeseen sisältyvien vesijaotteluryhmien ja biologisten laatutekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(6)

Vesipolitiikan puitedirektiivissä tarkoitettua interkalibrointia koskevassa teknisessä raportissa kuvataan yksityiskohtaisesti, miten interkalibrointimenettely on suoritettu tämän direktiivin liitteeseen sisältyvien vesijaotteluryhmien ja biologisten laatutekijöiden osalta.

| (7) | Komissio on tukenut interkalibrointimenettelyä Yhteisen tutkimuskeskuksensa kautta, jonka Isprassa (Italia) toimiva Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitos on koordinoinut teknistä työtä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on tukenut interkalibrointimenettelyä Yhteisen tutkimuskeskuksensa kautta, jonka Isprassa (Italia) toimiva Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitos on koordinoinut teknistä työtä.

| (8) | Interkalibrointimenettely on monimutkainen tieteellinen ja tekninen tehtävä. Maantieteelliset interkalibrointiryhmät ovat käyttäneet interkalibroinnissa erilaisia menetelmiä riippuen eri biologisia laatutekijöitä koskevien seurantatietojen saatavuudesta ja kansallisten seuranta- ja luokittelujärjestelmien kehitysasteesta. Tulosten tilastollisen luotettavuuden lisäämiseksi useimmissa maantieteellisten interkalibrointiryhmien käyttämissä menetelmissä käytetään tietoja, jotka on saatu mahdollisimman monista seurantapaikoista, jotka kattavat kaikki luokat erinomaisesta huonoon ekologiseen tilaan. Tämän vuoksi on käytetty myös interkalibrointiverkon ulkopuolisista paikoista saatuja tietoja, sillä verkkoon kuuluu vain rajoitettu määrä seurantapaikkoja, joiden tila on erinomainen, hyvä tai tyydyttävä. |
| --- | --- |

(8)

Interkalibrointimenettely on monimutkainen tieteellinen ja tekninen tehtävä. Maantieteelliset interkalibrointiryhmät ovat käyttäneet interkalibroinnissa erilaisia menetelmiä riippuen eri biologisia laatutekijöitä koskevien seurantatietojen saatavuudesta ja kansallisten seuranta- ja luokittelujärjestelmien kehitysasteesta. Tulosten tilastollisen luotettavuuden lisäämiseksi useimmissa maantieteellisten interkalibrointiryhmien käyttämissä menetelmissä käytetään tietoja, jotka on saatu mahdollisimman monista seurantapaikoista, jotka kattavat kaikki luokat erinomaisesta huonoon ekologiseen tilaan. Tämän vuoksi on käytetty myös interkalibrointiverkon ulkopuolisista paikoista saatuja tietoja, sillä verkkoon kuuluu vain rajoitettu määrä seurantapaikkoja, joiden tila on erinomainen, hyvä tai tyydyttävä.

| (9) | Komissio on saanut interkalibrointituloksia useista biologisista laatutekijöistä, joiden perusteella ekologinen tila määritellään. Joissain tapauksissa tuloksia on saatu vain joistakin biologisten tekijöiden parametreista tai vain joistakin maantieteelliseen interkalibrointiryhmään osallistuvista jäsenvaltioista. Komissio katsoo näin ollen, että näissä tapauksissa vertailtavuus ei ole täysin taattu. Tämän vuoksi sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet asianomaiset direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdassa tarkoitetut tiedot, voidaan tehdä uusi päätös interkalibrointituloksista. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on saanut interkalibrointituloksia useista biologisista laatutekijöistä, joiden perusteella ekologinen tila määritellään. Joissain tapauksissa tuloksia on saatu vain joistakin biologisten tekijöiden parametreista tai vain joistakin maantieteelliseen interkalibrointiryhmään osallistuvista jäsenvaltioista. Komissio katsoo näin ollen, että näissä tapauksissa vertailtavuus ei ole täysin taattu. Tämän vuoksi sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet asianomaiset direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.4.1 kohdassa tarkoitetut tiedot, voidaan tehdä uusi päätös interkalibrointituloksista.

| (10) | Saatavilla olevat interkalibrointimenettelyn tulokset on vahvistettava ajoissa, jotta niitä voidaan käyttää ensimmäisten vesipiirin hoitosuunnitelmien ja toimenpideohjelmien laadinnassa direktiivin 2000/60/EY 11 ja 13 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Saatavilla olevat interkalibrointimenettelyn tulokset on vahvistettava ajoissa, jotta niitä voidaan käyttää ensimmäisten vesipiirin hoitosuunnitelmien ja toimenpideohjelmien laadinnassa direktiivin 2000/60/EY 11 ja 13 artiklan mukaisesti.

| (11) | Interkalibrointimenettelyn tuloksena pitäisi olla, että ekologisten laatusuhteiden arvot, jotka on määritelty ekologisten tilojen luokkien välisille rajoille jäsenvaltioiden luokittelujärjestelmissä, edustavat keskenään vastaavaa ekologista tilaa. Samaan biologiseen laatutekijään liittyvät arvojen väliset erot johtuvat eroista kansallisissa menetelmissä. Lisäksi laskentamenetelmien erojen ja muiden syiden vuoksi ekologisten laatusuhteiden arvot eivät ole keskenään vertailukelpoisia eri biologisten laatutekijöiden välillä. |
| --- | --- |

(11)

Interkalibrointimenettelyn tuloksena pitäisi olla, että ekologisten laatusuhteiden arvot, jotka on määritelty ekologisten tilojen luokkien välisille rajoille jäsenvaltioiden luokittelujärjestelmissä, edustavat keskenään vastaavaa ekologista tilaa. Samaan biologiseen laatutekijään liittyvät arvojen väliset erot johtuvat eroista kansallisissa menetelmissä. Lisäksi laskentamenetelmien erojen ja muiden syiden vuoksi ekologisten laatusuhteiden arvot eivät ole keskenään vertailukelpoisia eri biologisten laatutekijöiden välillä.

| (12) | Käytetyt parametrit, kuten a-klorofyllipitoisuus, kasviplanktonin biovolyymi, syanobakteerien prosenttiosuus tai makrolevien ja koppisiemenisten kasvien syvyysrajat, eivät täysin kata biologisia laatutekijöitä. Tiedon ja arviointimenetelmien saatavuuden vuoksi ne muodostavat kuitenkin erään perustan interkalibroinnille järvien ja rannikkovesien osalta. Kyseisten parametrien arvot ovat suoraan verrannollisia jäsenvaltioiden välillä, jos näytteenotto- ja analyysimenetelmien erot otetaan huomioon. Näistä syistä ekologisten laatusuhteiden lisäksi myös näiden parametrien absoluuttiset arvot tulisi sisällyttää päätöksen liitteeseen osana interkalibroinnin tuloksia. |
| --- | --- |

(12)

Käytetyt parametrit, kuten a-klorofyllipitoisuus, kasviplanktonin biovolyymi, syanobakteerien prosenttiosuus tai makrolevien ja koppisiemenisten kasvien syvyysrajat, eivät täysin kata biologisia laatutekijöitä. Tiedon ja arviointimenetelmien saatavuuden vuoksi ne muodostavat kuitenkin erään perustan interkalibroinnille järvien ja rannikkovesien osalta. Kyseisten parametrien arvot ovat suoraan verrannollisia jäsenvaltioiden välillä, jos näytteenotto- ja analyysimenetelmien erot otetaan huomioon. Näistä syistä ekologisten laatusuhteiden lisäksi myös näiden parametrien absoluuttiset arvot tulisi sisällyttää päätöksen liitteeseen osana interkalibroinnin tuloksia.

| (13) | Tulosten olisi koskettava ekologista tilaa. Jos interkalibroituja tyyppejä vastaavat vesimuodostumat on määritelty voimakkaasti muutetuiksi direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämän päätöksen liitteessä esitettyjä tuloksia voidaan käyttää niiden hyvän ekologisen potentiaalin määrittelemiseksi direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.2.5 kohdassa olevien normatiivisten määritelmien mukaisesti ottaen huomioon kyseisten vesimuodostelmien fyysiset muutokset ja niihin liittyvä vedenkäyttö. |
| --- | --- |

(13)

Tulosten olisi koskettava ekologista tilaa. Jos interkalibroituja tyyppejä vastaavat vesimuodostumat on määritelty voimakkaasti muutetuiksi direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämän päätöksen liitteessä esitettyjä tuloksia voidaan käyttää niiden hyvän ekologisen potentiaalin määrittelemiseksi direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.2.5 kohdassa olevien normatiivisten määritelmien mukaisesti ottaen huomioon kyseisten vesimuodostelmien fyysiset muutokset ja niihin liittyvä vedenkäyttö.

| (14) | Kuten direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan iii alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on siirrettävä interkalibrointimenettelyn tulokset omiin kansallisiin luokittelujärjestelmiinsä, jotta ne voivat määritellä rajat erinomaisen ja hyvän sekä hyvän ja tyydyttävän tilan välillä kaikkien kansallisten tyyppiensä osalta. Interkalibroinnin tulosten soveltamisen tueksi on laadittu suuntaviivat niiden siirtämiselle kansallisiin luokittelujärjestelmiin ja vertailuolojen määrittämiselle. |
| --- | --- |

(14)

Kuten direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan iii alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on siirrettävä interkalibrointimenettelyn tulokset omiin kansallisiin luokittelujärjestelmiinsä, jotta ne voivat määritellä rajat erinomaisen ja hyvän sekä hyvän ja tyydyttävän tilan välillä kaikkien kansallisten tyyppiensä osalta. Interkalibroinnin tulosten soveltamisen tueksi on laadittu suuntaviivat niiden siirtämiselle kansallisiin luokittelujärjestelmiin ja vertailuolojen määrittämiselle.

| (15) | Tiedot, jotka tulevat saataville direktiivin 2000/60/EY 8 artiklassa tarkoitettujen seurantaohjelmien täytäntöönpanon ja direktiivin 2000/60/EY 5 artiklassa tarkoitettujen vesipiirin ominaispiirteiden tarkistamisen ja ajan tasalle saattamisen yhteydessä, voivat tarjota uutta näyttöä, jonka perusteella jäsenvaltioiden seuranta- ja luokittelujärjestelmiä voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, ja tarvittaessa interkalibrointimenettelyn tuloksia voidaan tarkastella uudelleen niiden laadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Tiedot, jotka tulevat saataville direktiivin 2000/60/EY 8 artiklassa tarkoitettujen seurantaohjelmien täytäntöönpanon ja direktiivin 2000/60/EY 5 artiklassa tarkoitettujen vesipiirin ominaispiirteiden tarkistamisen ja ajan tasalle saattamisen yhteydessä, voivat tarjota uutta näyttöä, jonka perusteella jäsenvaltioiden seuranta- ja luokittelujärjestelmiä voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, ja tarvittaessa interkalibrointimenettelyn tuloksia voidaan tarkastella uudelleen niiden laadun parantamiseksi.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2000/60/EY 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2000/60/EY 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevan 1.4.1 kohdan iii alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä seurantajärjestelmiensä luokitteluissa tämän direktiivin liitteessä esitettyjä luokkien välisten rajojen arvoja.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 327, 22.12.2000, s. 1.

1

(2)  EUVL 243, 19.9.2005, s. 1.

2

---

LIITE

VESIJAOTTELURYHMÄ: Joet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Alppialueet

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Joen ominaispiirteet | Valuma-alue (km2) | Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia | Alkaliniteetti | Virtausmalli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | pieni/keskikokoinen, korkealla merenpinnasta, kalkkipitoinen | 10–1 000 | 800–2 500 m (valuma-alue), lohkareita | suuri (mutta ei äärimmäisen suuri) | |
| R-A1 | pieni/keskikokoinen, korkealla merenpinnasta, kvartsipitoinen | 10–1 000 | 500–1 000 m (valuma-alueen suurin korkeus 3 000 m, keskikorkeus 1 500 m), lohkareita | ei-kalkkipitoinen (graniitti, metamorfinen), keskisuuri/matala alkaliniteetti | lumen/jään säätelemä virtausmalli |

Tyyppi

Joen ominaispiirteet

Valuma-alue (km2)

Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia

Alkaliniteetti

Virtausmalli

R-A1

pieni/keskikokoinen, korkealla merenpinnasta, kalkkipitoinen

10–1 000

800–2 500 m (valuma-alue), lohkareita

suuri (mutta ei äärimmäisen suuri)

R-A1

pieni/keskikokoinen, korkealla merenpinnasta, kvartsipitoinen

10–1 000

500–1 000 m (valuma-alueen suurin korkeus 3 000 m, keskikorkeus 1 500 m), lohkareita

ei-kalkkipitoinen (graniitti, metamorfinen), keskisuuri/matala alkaliniteetti

lumen/jään säätelemä virtausmalli

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi R-A1: | Saksa, Itävalta, Ranska, Italia, Slovenia |
| --- | --- |
| Tyyppi R-A1: | Itävalta, Ranska, Italia, Espanja, Slovenia |

Tyyppi R-A1:

Saksa, Itävalta, Ranska, Italia, Slovenia

Tyyppi R-A1:

Itävalta, Ranska, Italia, Espanja, Slovenia

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi R-A1 |
| Itävalta | Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus) | 0,80 | 0,60 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,93 | 0,79 |
| Saksa | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovenia | Slovenian Benthic Invertebrate Assessment System:
  Multimetric Index (Hydromorphology / General Degradation), Saprobic Index | 0,80 | 0,60 |
| Tyyppi R-A2 |
| Itävalta | Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus) | 0,80 | 0,60 |
| Ranska (Alpit) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,93 | 0,71 |
| Ranska (Pyreneet) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,94 | 0,81 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Espanja | Iberian BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi R-A1

Itävalta

Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus)

0,80

0,60

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,93

0,79

Saksa

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovenia

Slovenian Benthic Invertebrate Assessment System:

Multimetric Index (Hydromorphology / General Degradation), Saprobic Index

0,80

0,60

Tyyppi R-A2

Itävalta

Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus)

0,80

0,60

Ranska (Alpit)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,93

0,71

Ranska (Pyreneet)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,94

0,81

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Espanja

Iberian BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit ja fytobentos

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi R-A1 |
| Itävalta | 3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä | 0,87 | 0,56 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,86 | 0,71 |
| Saksa | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovenia | 2 moduulista/indeksistä muodostuva menetelmä | 0,80 | 0,60 |
| Tyyppi R-A2 |
| Itävalta | 3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä | 0,87 | 0,56 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,86 | 0,71 |
| Espanja | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi R-A1

Itävalta

3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä

0,87

0,56

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,86

0,71

Saksa

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovenia

2 moduulista/indeksistä muodostuva menetelmä

0,80

0,60

Tyyppi R-A2

Itävalta

3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä

0,87

0,56

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,86

0,71

Espanja

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir & Coste, 1996)

0,94

0,74

VESIJAOTTELURYHMÄ: Joet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Keski-Eurooppa/Baltian maat

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Joen ominaispiirteet | Valuma-alue
  (km2) | Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia | Alkaliniteetti
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | pieni, alava, kvartsipitoinen, hiekka | 10-100 | alava, vallitsevana hiekkapohja (pieni raekoko), leveys 3–8 m uomantäydellä virtaamalla | > 0,4 |
| R-C2 | pieni, alava, kvartsipitoinen, kivi | 10-100 | alava, kivi, leveys 3–8 m uomantäydellä virtaamalla | < 0,4 |
| R-C3 | pieni, korkeus keskitasoa, kvartsipitoinen | 10-100 | korkeus keskitasoa, kivi (graniitti), sorapohja, leveys 2–10 m uomantäydellä virtaamalla | < 0,4 |
| R-C4 | keskikokoinen, alava, sekapohja | 100-1 000 | alava, hiekka-sorapohja, leveys 8–25 m uomantäydellä virtaamalla | > 0,4 |
| R-C5 | suuri, alava, sekapohja | 1 000-10 000 | alava, särkikalavyöhyke, vaihteleva virtausnopeus, suurin korkeus valuma-alueella 800 m, leveys >25 m uomantäydellä virtaamalla | > 0,4 |
| R-C6 | pieni, alava, kalkkipitoinen | 10-300 | alava, sorapohja (kalkkikivi), leveys 3–10 m uomantäydellä virtaamalla | > 2 |

Tyyppi

Joen ominaispiirteet

Valuma-alue

(km2)

Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia

Alkaliniteetti

(meq/l)

R-C1

pieni, alava, kvartsipitoinen, hiekka

10-100

alava, vallitsevana hiekkapohja (pieni raekoko), leveys 3–8 m uomantäydellä virtaamalla

> 0,4

R-C2

pieni, alava, kvartsipitoinen, kivi

10-100

alava, kivi, leveys 3–8 m uomantäydellä virtaamalla

< 0,4

R-C3

pieni, korkeus keskitasoa, kvartsipitoinen

10-100

korkeus keskitasoa, kivi (graniitti), sorapohja, leveys 2–10 m uomantäydellä virtaamalla

< 0,4

R-C4

keskikokoinen, alava, sekapohja

100-1 000

alava, hiekka-sorapohja, leveys 8–25 m uomantäydellä virtaamalla

> 0,4

R-C5

suuri, alava, sekapohja

1 000-10 000

alava, särkikalavyöhyke, vaihteleva virtausnopeus, suurin korkeus valuma-alueella 800 m, leveys >25 m uomantäydellä virtaamalla

> 0,4

R-C6

pieni, alava, kalkkipitoinen

10-300

alava, sorapohja (kalkkikivi), leveys 3–10 m uomantäydellä virtaamalla

> 2

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi R-C1: | Belgia (Flanderi), Saksa, Tanska, Ranska, Italia, Liettua, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyyppi R-C2: | Espanja, Ranska, Irlanti, Portugali, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-C3: | Itävalta, Belgia (Vallonia), Tšekki, Saksa, Puola, Portugali, Espanja, Ruotsi, Ranska, Latvia, Luxemburg, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-C4: | Belgia (Flanderi), Tšekki, Saksa, Tanska, Viro, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-C5: | Tšekki, Viro, Ranska, Saksa, Espanja, Irlanti, Italia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-C6: | Tanska, Viro, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Puola, Liettua, Luxemburg, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |

Tyyppi R-C1:

Belgia (Flanderi), Saksa, Tanska, Ranska, Italia, Liettua, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-C2:

Espanja, Ranska, Irlanti, Portugali, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-C3:

Itävalta, Belgia (Vallonia), Tšekki, Saksa, Puola, Portugali, Espanja, Ruotsi, Ranska, Latvia, Luxemburg, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-C4:

Belgia (Flanderi), Tšekki, Saksa, Tanska, Viro, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-C5:

Tšekki, Viro, Ranska, Saksa, Espanja, Irlanti, Italia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-C6:

Tanska, Viro, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Puola, Liettua, Luxemburg, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat kaikkia edellä kuvattuja tyyppejä.

| Maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Itävalta | Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus) | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Flanderi) | Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgia (Vallonia) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (AFNOR-standardi NF T 90350, 1992) ja Vallonian alueen ministeriön vuonna 2007 antama väliaikainen hyvän tilan määritelmä | 0,97 | 0,74 |
| Tanska | Danish Stream Fauna Index (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Saksa | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irlanti | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luxemburg | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), AFNOR-standardi NF T 90350, 1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nro 4, annettu 11.4.2007 | 0,96 | 0,72 |
| Alankomaat | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Puola | BMWP (BMWP-PL), jonka verifioinnin pohjana muutettu Margalef Diversity Index | 0,89 | 0,68 |
| Espanja | North Spain Multimetric Indices | 0,93 | 0,70 |
| Ruotsi | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Itävalta

Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus)

0,80

0,60

Belgia (Flanderi)

Multimetric Macroinvertebrate Index Flanders (MMIF)

0,90

0,70

Belgia (Vallonia)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (AFNOR-standardi NF T 90350, 1992) ja Vallonian alueen ministeriön vuonna 2007 antama väliaikainen hyvän tilan määritelmä

0,97

0,74

Tanska

Danish Stream Fauna Index (DSFI)

1,00

0,71

Saksa

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,94

0,80

Irlanti

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luxemburg

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), AFNOR-standardi NF T 90350, 1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nro 4, annettu 11.4.2007

0,96

0,72

Alankomaat

KRW-maatlat

0,80

0,60

Puola

BMWP (BMWP-PL), jonka verifioinnin pohjana muutettu Margalef Diversity Index

0,89

0,68

Espanja

North Spain Multimetric Indices

0,93

0,70

Ruotsi

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Yhdistynyt kuningaskunta

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit ja fytobentos

Tulo kset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Itävalta | 3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä | kaikki tyypit, korkeus merenpinnasta <500 m | 0,70 | 0,42 |
| kaikki tyypit, korkeus merenpinnasta >500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgia (Flanderi) | Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD) | kaikki tyypit | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Vallonia) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja Vallonian alueen ministeriön vuonna 2007 antama väliaikainen hyvän tilan määritelmä | kaikki tyypit | 0,93 | 0,68 |
| Viro | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | kaikki tyypit | 0,85 | 0,70 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 no14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | kansalliset tyypit 1, 2 ja 4 | 0,93 | 0,80 |
| kansallinen tyyppi 3 | 0,92 | 0,77 |
| Saksa | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irlanti | Trophic Diatom Index (TDI) tarkistettuna | kaikki tyypit | 0,93 | 0,78 |
| Luxemburg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | kaikki tyypit | 0,85 | 0,70 |
| Alankomaat | KRW-maatlat | kaikki tyypit | 0,80 | 0,60 |
| Espanja | Diatom multimetric (MDIAT) | kaikki tyypit | 0,93 | 0,70 |
| Ruotsi | Ruotsalaiset arviointimenetelmät, Ruotsin ympäristöviraston säännöt (NFS 2008:1), perustana Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | kaikki tyypit | 0,89 | 0,74 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | kaikki tyypit | 0,93 | 0,78 |

Maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Itävalta

3 moduulista/indeksistä (Trophic Index, Saprobic Index, Reference Species) muodostuva menetelmä

kaikki tyypit, korkeus merenpinnasta <500 m

0,70

0,42

kaikki tyypit, korkeus merenpinnasta >500 m

0,71

0,42

Belgia (Flanderi)

Proportions of Impact-Sensitive and Impact-Associated Diatoms (PISIAD)

kaikki tyypit

0,80

0,60

Belgia (Vallonia)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja Vallonian alueen ministeriön vuonna 2007 antama väliaikainen hyvän tilan määritelmä

kaikki tyypit

0,93

0,68

Viro

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

kaikki tyypit

0,85

0,70

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 no14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

kansalliset tyypit 1, 2 ja 4

0,93

0,80

kansallinen tyyppi 3

0,92

0,77

Saksa

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irlanti

Trophic Diatom Index (TDI) tarkistettuna

kaikki tyypit

0,93

0,78

Luxemburg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

kaikki tyypit

0,85

0,70

Alankomaat

KRW-maatlat

kaikki tyypit

0,80

0,60

Espanja

Diatom multimetric (MDIAT)

kaikki tyypit

0,93

0,70

Ruotsi

Ruotsalaiset arviointimenetelmät, Ruotsin ympäristöviraston säännöt (NFS 2008:1), perustana Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

kaikki tyypit

0,89

0,74

Yhdistynyt kuningaskunta

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

kaikki tyypit

0,93

0,78

VESIJAOTTELURYHMÄ: Joet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Itäinen manneralue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Joen ominaispiirteet | Luonnonmaantie- teellinen alue | Valuma-alue
  (km2) | Korkeus
  merenpinnasta (m) | Geologia | Pohja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Karpaatit pieni/keskikokoinen, korkeus merenpinnasta keskitasoa | 10 | 10–1 000 | 500 – 800 | kvartsipitoinen | sora ja lohkare |
| R-E2 | tasangot: keskikokoinen, alava | 11 ja 12 | 100–1 000 | < 200 | seka- | hiekka ja siltti |
| R-E4 | tasangot: keskikokoinen, korkeus merenpinnasta keskitasoa | 11 ja 12 | 100–1 000 | 200 – 500 | seka- | hiekka ja sora |

Tyyppi

Joen ominaispiirteet

Luonnonmaantie- teellinen alue

Valuma-alue

(km2)

Korkeus

merenpinnasta (m)

Geologia

Pohja

R-E1

Karpaatit pieni/keskikokoinen, korkeus merenpinnasta keskitasoa

10

10–1 000

500 – 800

kvartsipitoinen

sora ja lohkare

R-E2

tasangot: keskikokoinen, alava

11 ja 12

100–1 000

< 200

seka-

hiekka ja siltti

R-E4

tasangot: keskikokoinen, korkeus merenpinnasta keskitasoa

11 ja 12

100–1 000

200 – 500

seka-

hiekka ja sora

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi R-E1: | Tšekki, Unkari, Romania, Slovakia |
| --- | --- |
| Tyyppi R-E2: | Tšekki, Unkari, Romania, Slovakia |
| Tyyppi R-E4: | Itävalta, Tšekki, Unkari, Slovakia, Slovenia |

Tyyppi R-E1:

Tšekki, Unkari, Romania, Slovakia

Tyyppi R-E2:

Tšekki, Unkari, Romania, Slovakia

Tyyppi R-E4:

Itävalta, Tšekki, Unkari, Slovakia, Slovenia

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyypit R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovakia | Slovak System for Ecological River Status Assessment | 0,80 | 0,60 |
| Tyyppi R-E4 |
| Itävalta | Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus) | 0,80 | 0,60 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyypit R-E1, R-E2, R-E4

Slovakia

Slovak System for Ecological River Status Assessment

0,80

0,60

Tyyppi R-E4

Itävalta

Austrian System for Ecological River Status Assessment (Multimetric Indices for General Degradation ja Saprobic Index, valittu huonoin tapaus)

0,80

0,60

VESIJAOTTELURYHMÄ: Joet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Välimeren alue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Joen ominaispiirteet | Valuma-alue (km2) | Korkeus merenpinnasta (m) | Geologia | Virtausmalli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | pienet Välimeren joet, korkeus merenpinnasta keskitasoa | 10-100 | 200-800 | seka- | vuodenajasta riippuva |
| R-M2 | pienet/keskikokoiset Välimeren joet, alava | 10-1 000 | <400 | seka- | vuodenajasta riippuva |
| R-M4 | pienet/keskikokoiset Välimeren joet, vuoristo | 10-1 000 | 400-1 500 | ei-kvartsipitoinen | vuodenajasta riippuva |
| R-M5 | pienet, ajoittain virtaavat, alava | 10-100 | <300 | seka- | ajoittainen |

Tyyppi

Joen ominaispiirteet

Valuma-alue (km2)

Korkeus merenpinnasta (m)

Geologia

Virtausmalli

R-M1

pienet Välimeren joet, korkeus merenpinnasta keskitasoa

10-100

200-800

seka-

vuodenajasta riippuva

R-M2

pienet/keskikokoiset Välimeren joet, alava

10-1 000

<400

seka-

vuodenajasta riippuva

R-M4

pienet/keskikokoiset Välimeren joet, vuoristo

10-1 000

400-1 500

ei-kvartsipitoinen

vuodenajasta riippuva

R-M5

pienet, ajoittain virtaavat, alava

10-100

<300

seka-

ajoittainen

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi R-M1: | Ranska, Kreikka, Italia, Portugali, Slovenia, Espanja |
| --- | --- |
| Tyyppi R-M2: | Ranska, Kreikka, Italia, Portugali, Espanja |
| Tyyppi R-M4: | Kypros, Ranska, Kreikka, Italia, Espanja |
| Tyyppi R-M5: | Kypros, Italia, Portugali, Slovenia, Espanja |

Tyyppi R-M1:

Ranska, Kreikka, Italia, Portugali, Slovenia, Espanja

Tyyppi R-M2:

Ranska, Kreikka, Italia, Portugali, Espanja

Tyyppi R-M4:

Kypros, Ranska, Kreikka, Italia, Espanja

Tyyppi R-M5:

Kypros, Italia, Portugali, Slovenia, Espanja

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| R-M1 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90 350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,94 | 0,81 |
| Kreikka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugali | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Espanja | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Kreikka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugali | North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Kypros | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Kreikka | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Espanja | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Italia | STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugali | South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Espanja | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

R-M1

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR-standardi NF T 90 350 (1992) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,94

0,81

Kreikka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugali

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,92

0,69

Espanja

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Kreikka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugali

North Invertebrate Portuguese Index, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Kypros

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Kreikka

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Espanja

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Italia

STAR Intercalibration Common Metric Index (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugali

South Invertebrate Portuguese Index, IPtIS

0,98

0,72

Espanja

IBMWP

0,91

0,55

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit ja fytobentos

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| R-M1 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugali | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Espanja | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Ranska | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugali | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Espanja | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Espanja | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugali | European Index (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Espanja | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

R-M1

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,93

0,80

Portugali

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Espanja

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Ranska

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD). AFNOR-standardi NF T 90-354 (2000) ja yleiskirje MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nro 14, annettu 28.7.2005, muutettu 13.6.2007

0,93

0,80

Portugali

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Espanja

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Espanja

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugali

European Index (CEE)

0,85

0,64

Espanja

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

VESIJAOTTELURYHMÄ: Joet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Pohjoinen alue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Joen ominaispiirteet | Joen tai sen osan valuma-alue | Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia | Alkaliniteetti
  (meq/l) | Orgaaninen aines
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | pieni, alava, kvartsipitoinen, kohtalainen alkaliniteetti | 10-100 km2 | < 200 m tai korkeimman rantaviivan alapuolella | 0,2-1 | < 30
  (Irlanti <150) |
| R-N3 | pieni/keskikokoinen, alava, orgaaninen | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | keskikokoinen, alava, kvartsipitoinen, kohtalainen alkaliniteetti | 100–1 000 km2 | 0,2-1 | < 30 |
| R-N5 | pieni, korkeus merenpinnasta keskitasoa, kvartsipitoinen | 10–100 km2 | alangon ja ylängön välimaasto | < 0,2 | < 30 |

Tyyppi

Joen ominaispiirteet

Joen tai sen osan valuma-alue

Korkeus merenpinnasta ja geomorfologia

Alkaliniteetti

(meq/l)

Orgaaninen aines

(mg Pt/l)

R-N1

pieni, alava, kvartsipitoinen, kohtalainen alkaliniteetti

10-100 km2

< 200 m tai korkeimman rantaviivan alapuolella

0,2-1

< 30

(Irlanti <150)

R-N3

pieni/keskikokoinen, alava, orgaaninen

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

keskikokoinen, alava, kvartsipitoinen, kohtalainen alkaliniteetti

100–1 000 km2

0,2-1

< 30

R-N5

pieni, korkeus merenpinnasta keskitasoa, kvartsipitoinen

10–100 km2

alangon ja ylängön välimaasto

< 0,2

< 30

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi R-N1: | Suomi, Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyyppi R-N3: | Suomi, Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-N4: | Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi R-N5: | Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |

Tyyppi R-N1:

Suomi, Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-N3:

Suomi, Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-N4:

Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi R-N5:

Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat kaikkia edellä kuvattuja tyyppejä

| Maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Suomi | Moniparametri-järjestelmä, ensimmäinen vahvistettu versio | 0,80 | 0,60 |
| Irlanti | Quality Rating System (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norja | Average score per taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Ruotsi | DJ-index (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | River Invertebrate Classification Tool (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Suomi

Moniparametri-järjestelmä, ensimmäinen vahvistettu versio

0,80

0,60

Irlanti

Quality Rating System (Q-value)

0,85

0,75

Norja

Average score per taxon (ASPT)

0,99

0,87

Ruotsi

DJ-index (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Yhdistynyt kuningaskunta

River Invertebrate Classification Tool (RICT)

0,97

0,86

Biologiset laatutekijät: Makrofyytit ja fytobentos

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat kaikkia edellä kuvattuja tyyppejä.

| Maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Suomi | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irlanti | Trophic Diatom Index (TDI) tarkistettuna | 0,93 | 0,78 |
| Ruotsi | Ruotsalaiset arviointimenetelmät, Ruotsin ympäristöviraston säännöt (NFS 2008:1), perustana Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Suomi

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irlanti

Trophic Diatom Index (TDI) tarkistettuna

0,93

0,78

Ruotsi

Ruotsalaiset arviointimenetelmät, Ruotsin ympäristöviraston säännöt (NFS 2008:1), perustana Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Yhdistynyt kuningaskunta

Diatom Assessment for River Ecological Status (DARES)

0,93

0,78

VESIJAOTTELURYHMÄ: Järvet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Atlantin alue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Korkeus merenpinnasta
  (m) | Keskisyvyys
  (m) | Alkaliniteetti
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | alava, matala, kalkkipitoinen, pieni/suuri | <200 | 3-15 | >1 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Korkeus merenpinnasta

(m)

Keskisyvyys

(m)

Alkaliniteetti

(meq/l)

LA1/2

alava, matala, kalkkipitoinen, pieni/suuri

<200

3-15

>1

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Biomassaa osoittava kasviplanktonin muuttuja (a-klorofylli)

Tulokset: Ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat kasvukauden keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6-7,0 | 8,0-12,0 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

LA1/2

0,55

0,32

4,6-7,0

8,0-12,0

VESIJAOTTELURYHMÄ: Järvet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Alppialueet

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Korkeus merenpinnasta
  (m) | Keskisyvyys
  (m) | Alkaliniteetti
  (meq/l) | Järven koko
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | alava tai keskikorkeudella merenpinnasta, syvä, kohtalainen/suuri alkaliniteetti (alppialue), suuri | 50–800 | >15 | >1 | > 0,5 |
| L-AL4 | keskikorkeudella merenpinnasta, matala, kohtalainen/suuri alkaliniteetti (alppialue), suuri | 200–800 | 3 – 15 | >1 | > 0,5 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Korkeus merenpinnasta

(m)

Keskisyvyys

(m)

Alkaliniteetti

(meq/l)

Järven koko

(km2)

L-AL3

alava tai keskikorkeudella merenpinnasta, syvä, kohtalainen/suuri alkaliniteetti (alppialue), suuri

50–800

>15

>1

> 0,5

L-AL4

keskikorkeudella merenpinnasta, matala, kohtalainen/suuri alkaliniteetti (alppialue), suuri

200–800

3 – 15

>1

> 0,5

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyypit L-AL3 ja L-AL4: | Itävalta, Ranska, Saksa, Italia ja Slovenia |
| --- | --- |

Tyypit L-AL3 ja L-AL4:

Itävalta, Ranska, Saksa, Italia ja Slovenia

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittavat muuttujat

Tulokset: Ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat vuotuisia keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy. Jäsenvaltiot voivat valita a-klorofyllin tai kokonaisbiovolyymin tai molemmat parametrit.

a-klorofylli

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1-2,7 | 3,8-4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6-4,4 | 6,6-8,0 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

L-AL3

0,70

0,40

2,1-2,7

3,8-4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6-4,4

6,6-8,0

Kokonaisbiovolyymi

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | Kokonaisbiovolyymi (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3-0,5 | 0,8-1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8-1,1 | 1,9-2,7 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Kokonaisbiovolyymi (mm3/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

L-AL3

0,60

0,25

0,3-0,5

0,8-1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8-1,1

1,9-2,7

Kasviplankton: taksonomista koostumusta ja runsaussuhteita osoittavat muuttujat

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten parametrien ekologiset laatusuhteet

| Maa | Interkalibroidut kansalliset parametrit | Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | Luokkarajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raja välillä erin-omainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erin-omainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Itävalta
  Slovenia | Brettum-indeksi | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12—4,34 | 3,64—3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69—3,87 | 3,20—3,34 |
| Saksa | PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italia | PTIot (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3
  (keskisyvyys < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index) | L-AL 3 (keskisyvyys > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Maa

Interkalibroidut kansalliset parametrit

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Luokkarajat

Raja välillä erin-omainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erin-omainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Itävalta

Slovenia

Brettum-indeksi

L-AL3

0,94

0,83

4,12—4,34

3,64—3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69—3,87

3,20—3,34

Saksa

PTSI (Phytoplankton Taxa Lake Index)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italia

PTIot (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3
  (keskisyvyys < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Phytoplankton Taxa Index)

L-AL 3 (keskisyvyys > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Itävalta
  Tyypit L-AL3 ja L-AL4 | Itävallan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), moduuli 1 | 0,80 | 0,60 |
| Saksa
  Tyyppi L-AL3 | Saksan järjestelmä makrofyyttien/pohjakasvillisuuden arvioimiseksi: moduuli 1 | 0,78 | 0,51 |
| Saksa
  Tyyppi L-AL4 | Saksan järjestelmä makrofyyttien/pohjakasvillisuuden arvioimiseksi: moduulit 1+2 | 0,71 | 0,47 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Itävalta

Tyypit L-AL3 ja L-AL4

Itävallan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: Austrian Index Macrophytes for Lakes (AIM for Lakes), moduuli 1

0,80

0,60

Saksa

Tyyppi L-AL3

Saksan järjestelmä makrofyyttien/pohjakasvillisuuden arvioimiseksi: moduuli 1

0,78

0,51

Saksa

Tyyppi L-AL4

Saksan järjestelmä makrofyyttien/pohjakasvillisuuden arvioimiseksi: moduulit 1+2

0,71

0,47

VESIJAOTTELURYHMÄ: Järvet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Keski-Eurooppa/Baltian maat

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Korkeus merenpinnasta (m) | Keskisyvyys (m) | Alkaliniteetti (meq/l) | Hydrologinen viipymäaika (vuosina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | alava, matala, kalkkipitoinen | < 200 | 3-15 | > 1 | 1-10 |
| L-CB2 | alava, hyvin matala, kalkkipitoinen | < 200 | <3 | > 1 | 0,1-1 |
| L-CB3 | alava, matala, pieni, kvartsipitoinen (kohtalainen alkaliniteetti) | < 200 | 3-15 | 0,2–1 | 1-10 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Korkeus merenpinnasta (m)

Keskisyvyys (m)

Alkaliniteetti (meq/l)

Hydrologinen viipymäaika (vuosina)

L-CB1

alava, matala, kalkkipitoinen

< 200

3-15

> 1

1-10

L-CB2

alava, hyvin matala, kalkkipitoinen

< 200

<3

> 1

0,1-1

L-CB3

alava, matala, pieni, kvartsipitoinen (kohtalainen alkaliniteetti)

< 200

3-15

0,2–1

1-10

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyypit L-CB1 ja L-CB2: | Belgia, Saksa, Tanska, Viro, Ranska, Liettua, Latvia, Alankomaat, Puola, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyyppi L-CB3: | Belgia, Tanska, Viro, Ranska, Latvia, Puola |

Tyypit L-CB1 ja L-CB2:

Belgia, Saksa, Tanska, Viro, Ranska, Liettua, Latvia, Alankomaat, Puola, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi L-CB3:

Belgia, Tanska, Viro, Ranska, Latvia, Puola

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat kasvukauden keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy.

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6–7,0 | 8,0–12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9–11,7 | 21,0–25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3–6,5 | 8,0–12,0 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

L-CB1

0,55

0,32

4,6–7,0

8,0–12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9–11,7

21,0–25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3–6,5

8,0–12,0

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit

Tulokset: interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat tyyppejä L-CB1 ja L-CB2.

| Maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Belgia | Flanderin järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi | 0,80 | 0,60 |
| Saksa | Saksan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: Reference Index | 0,75 | 0,50 |
| Viro | Viron järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi | 0,80 | 0,60 |
| Latvia | Latvian järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi | 0,80 | 0,60 |
| Alankomaat | Alankomaiden järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Belgia

Flanderin järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi

0,80

0,60

Saksa

Saksan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: Reference Index

0,75

0,50

Viro

Viron järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi

0,80

0,60

Latvia

Latvian järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi

0,80

0,60

Alankomaat

Alankomaiden järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Yhdistynyt kuningaskunta

Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: LEAFPACS

0,80

0,60

VESIJAOTTELURYHMÄ: Järvet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Välimeren alue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Korkeus meren-pinnasta
  (m) | Vuotuinen keski- sademäärä (mm) ja -lämpötila (°C) | Keskisyvyys
  (m) | Alkaliniteetti
  (meq/l) | Järven koko
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | tekojärvi, syvä, suuri, kvartsipitoinen, ”kosteikko”, valuma-alue < 20 000 km2 | 0-800 | > 800 ja < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | tekojärvi, syvä, suuri, kalkkipitoinen, valuma-alue < 20 000 km2 | 0-800 | - | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Korkeus meren-pinnasta

(m)

Vuotuinen keski- sademäärä (mm) ja -lämpötila (°C)

Keskisyvyys

(m)

Alkaliniteetti

(meq/l)

Järven koko

(km2)

L-M5/7

tekojärvi, syvä, suuri, kvartsipitoinen, ”kosteikko”, valuma-alue < 20 000 km2

0-800

> 800 ja < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

tekojärvi, syvä, suuri, kalkkipitoinen, valuma-alue < 20 000 km2

0-800

-

> 15

> 1

> 0,5

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi L-M5/7: | Kreikka, Ranska, Portugali, Espanja, Romania |
| --- | --- |
| Tyyppi L-M8: | Kypros, Kreikka, Ranska, Italia, Espanja, Romania |

Tyyppi L-M5/7:

Kreikka, Ranska, Portugali, Espanja, Romania

Tyyppi L-M8:

Kypros, Kreikka, Ranska, Italia, Espanja, Romania

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittavat muuttujat

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat eufoottisesta syvyydestä mitattuja kesäkauden keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy. Jäsenvaltiot voivat valita a-klorofyllin tai kokonaisbiovolyymin tai molemmat parametrit.

a-klorofylli

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7-9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2-6,0 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

L-M5/7

0,21

6,7-9,5

L-M8

0,43

4,2-6,0

Kokonaisbiovolyymi

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | Kokonaisbiovolyymi (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Kokonaisbiovolyymi (mm3/l)

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Kasviplankton: taksonomista koostumusta ja runsaussuhteita osoittavat muuttujat

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat eufoottisesta syvyydestä mitattuja kesäkauden keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy. Jäsenvaltioiden tulee käyttää vähintään yhtä interkalibroiduista parametreista (syanobakteerien prosenttiosuus, Catalan Index, Med PTI Index).

Syanobakteerien prosenttiosuus

| Tyyppi ja maa | Ekologiset laatusuhteet | Syanobakteerien prosenttiosuus |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi L-M5/7 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,91 | 9,2 |
| Tyyppi L-M8 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,72 | 28,5 |

Tyyppi ja maa

Ekologiset laatusuhteet

Syanobakteerien prosenttiosuus

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi L-M5/7

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,91

9,2

Tyyppi L-M8

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,72

28,5

Ekologiset laatusuhteet laskettu seuraavasti: ELS = (100 – raja-arvo) / (100 – viitearvo)

Catalan Index

| Tyyppi ja maa | Ekologiset laatusuhteet | Catalan Index |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi L-M5/7 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,97 | 10,6 |
| Tyyppi L-M8 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,98 | 7,7 |

Tyyppi ja maa

Ekologiset laatusuhteet

Catalan Index

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi L-M5/7

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,97

10,6

Tyyppi L-M8

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,98

7,7

Ekologiset laatusuhteet laskettu seuraavasti: ELS = (400 – raja-arvo) / (400 – viitearvo)

Med PTI Index

| Tyyppi ja maa | Ekologiset laatusuhteet | Med PTI Index |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi L-M5/7 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,75 | 2,32 |
| Tyyppi L-M8 |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,77 | 2,38 |

Tyyppi ja maa

Ekologiset laatusuhteet

Med PTI Index

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi L-M5/7

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,75

2,32

Tyyppi L-M8

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,77

2,38

VESIJAOTTELURYHMÄ: Järvet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Pohjoinen alue

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Korkeus meren-pinnasta
  (m) | Keskisyvyys
  (m) | Alkaliniteetti
  (meq/l) | Väri
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | alava, matala, kohtalainen alkaliniteetti, kirkasvetinen | < 200 | 3-15 | 0,2–1 | < 30 |
| LN2a | alava, matala, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen | < 200 | 3-15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | alava, syvä, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | alava, matala, pieni alkaliniteetti, keskihumuksinen | < 200 | 3-15 | <0,2 | 30-90 |
| LN5 | korkeus merenpinnasta keskitasoa, matala, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen | 200-800 | 3-15 | <0,2 | < 30 |
| LN6a | korkeus merenpinnasta keskitasoa, matala, pieni alkaliniteetti, keskihumuksinen | 200-800 | 3-15 | <0,2 | 30-90 |
| LN8a | alava, matala, kohtalainen alkaliniteetti, keskihumuksinen | < 200 | 3-15 | 0,2-1 | 30-90 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Korkeus meren-pinnasta

(m)

Keskisyvyys

(m)

Alkaliniteetti

(meq/l)

Väri

(mg Pt/l)

LN1

alava, matala, kohtalainen alkaliniteetti, kirkasvetinen

< 200

3-15

0,2–1

< 30

LN2a

alava, matala, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen

< 200

3-15

< 0,2

< 30

LN2b

alava, syvä, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

alava, matala, pieni alkaliniteetti, keskihumuksinen

< 200

3-15

<0,2

30-90

LN5

korkeus merenpinnasta keskitasoa, matala, pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen

200-800

3-15

<0,2

< 30

LN6a

korkeus merenpinnasta keskitasoa, matala, pieni alkaliniteetti, keskihumuksinen

200-800

3-15

<0,2

30-90

LN8a

alava, matala, kohtalainen alkaliniteetti, keskihumuksinen

< 200

3-15

0,2-1

30-90

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyypit LN1, LN2a, LN3a ja LN8a: | Irlanti, Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyypit LN2b, LN5 ja LN6a: | Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |

Tyypit LN1, LN2a, LN3a ja LN8a:

Irlanti, Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyypit LN2b, LN5 ja LN6a:

Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset ovat kasvukauden keskiarvoja ja koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy.

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0—7,0 | 7,5—10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0—5,0 | 5,0—8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0—5,0 | 4,5—7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0—7,0 | 8,0—12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0—4,0 | 3,0—6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0—6,0 | 6,0—9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0—10,0 | 10,5—15,0 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

LN1

0,50

0,33

5,0—7,0

7,5—10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0—5,0

5,0—8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0—5,0

4,5—7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0—7,0

8,0—12,0

LN5

0,50

0,33

2,0—4,0

3,0—6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0—6,0

6,0—9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0—10,0

10,5—15,0

Biologinen laatutekijä: Makrofyytit

Interkalibroidut tyypit (ainoastaan makrofyyttien interkalibrointi)

| Tyyppi | Järven ominaispiirteet | Alkaliniteetti (meq/l) | Väri (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101 | pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen | 0,05-0,2 | < 30 |
| 102 | pieni alkaliniteetti, humusjärvi | 0,05-0,2 | > 30 |
| 201 | kohtalainen alkaliniteetti, kirkasvetinen | 0,2-1,0 | < 30 |
| 202 | kohtalainen alkaliniteetti, humusjärvi | 0,2-1,0 | > 30 |
| 301 | suuri alkaliniteetti, kirkasvetinen | > 1,0 | < 30 |
| 302 | suuri alkaliniteetti, humusjärvi | > 1,0 | > 30 |

Tyyppi

Järven ominaispiirteet

Alkaliniteetti (meq/l)

Väri (mg Pt/l)

101

pieni alkaliniteetti, kirkasvetinen

0,05-0,2

< 30

102

pieni alkaliniteetti, humusjärvi

0,05-0,2

> 30

201

kohtalainen alkaliniteetti, kirkasvetinen

0,2-1,0

< 30

202

kohtalainen alkaliniteetti, humusjärvi

0,2-1,0

> 30

301

suuri alkaliniteetti, kirkasvetinen

> 1,0

< 30

302

suuri alkaliniteetti, humusjärvi

> 1,0

> 30

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyypit 101, 102, 201 ja 202: | Irlanti, Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyyppi 301: | Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi 302: | Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta |

Tyypit 101, 102, 201 ja 202:

Irlanti, Suomi, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi 301:

Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi 302:

Irlanti, Norja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Irlanti | Free Macrophyte Index | kaikki interkalibroidut tyypit | 0,90 | 0,68 |
| Ruotsi | Makrofyyttien trofia–indeksi (Ecke) | tyyppi 101 | 0,98 | 0,79 |
| tyyppi 102 | 0,98 | 0,88 |
| tyyppi 201 | 0,94 | 0,83 |
| tyyppi 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norja | Makrofyyttien trofia–indeksi (Mjelde) | tyyppi 101 | 0,94 | 0,61 |
| tyyppi 102 | 0,96 | 0,65 |
| tyyppi 201 | 0,91 | 0,72 |
| tyyppi 202 | 0,9 | 0,77 |
| tyyppi 301 | 0,92 | 0,69 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: LEAFPACS | kaikki interkalibroidut tyypit | 0,80 | 0,60 |

Maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Irlanti

Free Macrophyte Index

kaikki interkalibroidut tyypit

0,90

0,68

Ruotsi

Makrofyyttien trofia–indeksi (Ecke)

tyyppi 101

0,98

0,79

tyyppi 102

0,98

0,88

tyyppi 201

0,94

0,83

tyyppi 202

0,96

0,83

Norja

Makrofyyttien trofia–indeksi (Mjelde)

tyyppi 101

0,94

0,61

tyyppi 102

0,96

0,65

tyyppi 201

0,91

0,72

tyyppi 202

0,9

0,77

tyyppi 301

0,92

0,69

Yhdistynyt kuningaskunta

Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä makrofyyttien arvioimiseksi: LEAFPACS

kaikki interkalibroidut tyypit

0,80

0,60

VESIJAOTTELURYHMÄ: Rannikkovedet ja vaihettumisvyöhykkeet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Itämeri

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Suolaisuus (psu) | Ekspositio | Syvyys | Jääpäivät | Muut ominaisuudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5-3 | suojainen | matala | > 150 | seurantapaikat Perämerellä (Merenkurkussa) |
| CW B2 | 3-6 | suojainen | matala | 90-150 | seurantapaikat Selkämerellä |
| CW B3 a | 3-6 | suojainen | matala | ~90 | seurantapaikat eteläiseltä Selkämereltä Saaristomerelle ja läntiselle Suomenlahdelle ulottuvalla alueella |
| CW B3 b | 3-6 | avoin | matala | ~90 |
| CW B12 a

  itäinen Itämeri | 5-8 | suojainen | matala | — | seurantapaikat Riianlahdella |
| CW B12 b

  läntinen Itämeri | 8-22 | suojainen | matala | — | seurantapaikat Ruotsin etelärannikolla ja lounaisella Itämerellä (Tanskan ja Saksan avoin rannikko) |
| CW B13 | 6-22 | avoin | matala | — | seurantapaikat Viron, Latvian ja Liettuan rannikolla, Puolan rannikolla ja Bornholmin saarella (Tanska) |
| CW B 14 | 6-22 | suojainen | matala | — | laguunit |
| TW B 13 | 6-22 | avoin | matala | — | vaihettumisvyöhyke, seurantapaikat Liettuan ja Puolan rannikolla |

Tyyppi

Suolaisuus (psu)

Ekspositio

Syvyys

Jääpäivät

Muut ominaisuudet

CW B0

0,5-3

suojainen

matala

> 150

seurantapaikat Perämerellä (Merenkurkussa)

CW B2

3-6

suojainen

matala

90-150

seurantapaikat Selkämerellä

CW B3 a

3-6

suojainen

matala

~90

seurantapaikat eteläiseltä Selkämereltä Saaristomerelle ja läntiselle Suomenlahdelle ulottuvalla alueella

CW B3 b

3-6

avoin

matala

~90

CW B12 a

itäinen Itämeri

5-8

suojainen

matala

—

seurantapaikat Riianlahdella

CW B12 b

läntinen Itämeri

8-22

suojainen

matala

—

seurantapaikat Ruotsin etelärannikolla ja lounaisella Itämerellä (Tanskan ja Saksan avoin rannikko)

CW B13

6-22

avoin

matala

—

seurantapaikat Viron, Latvian ja Liettuan rannikolla, Puolan rannikolla ja Bornholmin saarella (Tanska)

CW B 14

6-22

suojainen

matala

—

laguunit

TW B 13

6-22

avoin

matala

—

vaihettumisvyöhyke, seurantapaikat Liettuan ja Puolan rannikolla

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyypit CWB0, CWB2, CWB3a ja CWB3b: | Suomi, Ruotsi |
| --- | --- |
| Tyyppi CWB12a: | Viro |
| Tyyppi CWB12b: | Saksa, Tanska, Ruotsi |
| Tyyppi CWB13: | Tanska, Viro, Liettua, Latvia, Puola |
| Tyyppi CWB14: | Tanska, Puola |
| Tyyppi TWB13: | Liettua, Puola |

Tyypit CWB0, CWB2, CWB3a ja CWB3b:

Suomi, Ruotsi

Tyyppi CWB12a:

Viro

Tyyppi CWB12b:

Saksa, Tanska, Ruotsi

Tyyppi CWB13:

Tanska, Viro, Liettua, Latvia, Puola

Tyyppi CWB14:

Tanska, Puola

Tyyppi TWB13:

Liettua, Puola

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| CW B0 |
| Suomi | BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index) | 0,99 | 0,59 |
| Ruotsi | BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Suomi | BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index) | 0,95 | 0,57 |
| Ruotsi | BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Suomi | BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index) | 0,89 | 0,53 |
| Ruotsi | BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Suomi | BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index) | 0,90 | 0,54 |
| Ruotsi | BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö) | 0,76 | 0,29 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

CW B0

Suomi

BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index)

0,99

0,59

Ruotsi

BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö)

0,77

0,31

CW B2

Suomi

BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index)

0,95

0,57

Ruotsi

BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö)

0,76

0,29

CW B3 a

Suomi

BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index)

0,89

0,53

Ruotsi

BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö)

0,76

0,29

CW B3 b

Suomi

BBI-indeksi (Finnish Brackish water Benthic Index)

0,90

0,54

Ruotsi

BQI – Ruotsin biologinen laatuindeksi (pehmeän sedimentin pohjaeläimistö)

0,76

0,29

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja (a-klorofylli)

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuravat tulokset ovat (touko-kesäkuusta syyskuuhun ulottuvan) kesäkauden keskiarvoja.

| Tyyppi ja maa | Kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet | Parametrien arvot/vaihteluvälit
  a-klorofyllipitoisuus (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| CW B0 | | | | |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5-1,8) | 2,3 (2,0-2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3-2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Suojainen
  Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2-2,6) | 3,5 (2,9-4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Avoin
  Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Itäinen Itämeri
  Suolaisuus 5–8 psu
  Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Läntinen Itämeri
  Suolaisuus 8–22 psu
  Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1-1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Tanska, Viro ja Latvia | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Tanska | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tyyppi ja maa

Kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Parametrien arvot/vaihteluvälit

a-klorofyllipitoisuus (μg/l)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

CW B0

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,76

0,56

1,7 (1,5-1,8)

2,3 (2,0-2,7)

CW B2

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3-2,6)

CW B3 a

Suojainen

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,71

0,49

2,4 (2,2-2,6)

3,5 (2,9-4,0)

CW B3 b

Avoin

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Itäinen Itämeri

Suolaisuus 5–8 psu

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Läntinen Itämeri

Suolaisuus 8–22 psu

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,92

0,63

1,3 (1,1-1,5)

1,9

CW B 13

Tanska, Viro ja Latvia

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Tanska

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Kaikki maat, joissa tyyppiä esiintyy

0,90

0,66

4,2

5,8

Biologinen laatutekijä: Koppisiemeniset kasvit

Koppisiemeniset kasvit: runsaussuhteita osoittava muuttuja (meriajokkaan (Zostera marina) syvyysraja)

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

| Tyyppi ja maa | Kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet | Parametrien arvot/vaihteluvälit
  Meriajokkaan (Zostera marina) syvyysraja (m) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| CW B 12 b | | | | |
| Tanska ja Saksa
  Avoin rannikko | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0-9,4) | 7 (6,6-7,1) |

Tyyppi ja maa

Kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Parametrien arvot/vaihteluvälit

Meriajokkaan (Zostera marina) syvyysraja (m)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

CW B 12 b

Tanska ja Saksa

Avoin rannikko

0,90

0,74

8,5 (8,0-9,4)

7 (6,6-7,1)

VESIJAOTTELURYHMÄ: Rannikkovedet ja vaihettumisvyöhykkeet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Koillis-Atlantti

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Ominaispiirteet | Suolaisuus (psu)
  Vuoroveden vaihteluväli (m)
  Syvyys (m) | Virtausnopeus solmuina (KT)
  Ekspositio | Sekoittumisolot
  Viipymä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Valtameri, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala | >30
  Melko suuri vuorovesi 1–5
  <30 | Keskisuuri 1–3
  Avoin tai suojainen | Sekoittunut
  Päiviä |
| NEA1/26b | Sulkeutunut meri, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala | >30
  Melko suuri vuorovesi 1–5
  <30 | Keskisuuri 1–3
  Avoin tai suojainen | Sekoittunut
  Päiviä |
| NEA1/26c | Sulkeutunut meri, avoin tai suojainen, euhaliininen, osittain kerrostunut | >30
  Vähäinen / melko suuri vuorovesi <1–5
  <30 | Keskisuuri 1–3
  Avoin tai suojainen | Osittain kerrostunut
  Päiviä/viikkoja |
| NEA1/26d | Skandinavian rannikko, avoin tai suojainen, matala | >30
  Vähäinen vuorovesi <1
  <30 | Pieni <1
  Avoin tai kohtalaisen avoin | Osittain kerrostunut
  Päiviä/viikkoja |
| NEA1/26e | Kumpuamisalueita, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala | >30
  Melko suuri vuorovesi 1–5
  <30 | Keskisuuri 1–3
  Avoin tai suojainen | Sekoittunut
  Päiviä |
| NEA3/4 | Polyhaliininen, avoin tai kohtalaisen avoin (Waddenzee-tyyppi) | Polyhaliininen 18–30
  Melko suuri vuorovesi 1–5
  <30 | Keskisuuri 1–3
  Avoin tai kohtalaisen avoin | Sekoittunut
  Päiviä |
| NEA7 | Syvät vuonot ja mereen yhdistyvät järvet | >30
  Melko suuri vuorovesi 1–5
  >30 | Pieni <1
  Suojainen | Sekoittunut
  Päiviä |
| NEA8 | Skagerrakin sisäselkä, polyhaliininen, vähäinen vuorovesi, suojainen, matala | Polyhaliininen 18–30
  Vähäinen vuorovesi <1
  <30 | Pieni <1
  Suojainen | Osittain kerrostunut
  Päiviä/viikkoja |
| NEA9 | Vuono, jonka suussa matalan muodostava harjanne, keskialtaan suurin syvyys hyvin suuri ja syvänveden vaihtuvuus huono | Polyhaliininen 18–30
  Vähäinen vuorovesi <1
  >30 | Pieni <1
  Suojainen | Osittain kerrostunut
  Viikkoja |
| NEA10 | Skagerrakin ulkoselkä, polyhaliininen, vähäinen vuorovesi, avoin, syvä | Polyhaliininen 18–30
  Vähäinen vuorovesi <1
  >30 | Pieni <1
  Avoin | Osittain kerrostunut
  Päiviä |
| NEA11 | Jokisuiden vaihettumisalueet | Oligohaliininen 0–35
  Vähäinen/suuri vuorovesi
  <30 | Muuttuva
  Suojainen tai kohtalaisen avoin | Osittain tai pysyvästi kerrostunut
  Päiviä/viikkoja |

Tyyppi

Ominaispiirteet

Suolaisuus (psu)

Vuoroveden vaihteluväli (m)

Syvyys (m)

Virtausnopeus solmuina (KT)

Ekspositio

Sekoittumisolot

Viipymä

NEA1/26a

Valtameri, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala

>30

Melko suuri vuorovesi 1–5

<30

Keskisuuri 1–3

Avoin tai suojainen

Sekoittunut

Päiviä

NEA1/26b

Sulkeutunut meri, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala

>30

Melko suuri vuorovesi 1–5

<30

Keskisuuri 1–3

Avoin tai suojainen

Sekoittunut

Päiviä

NEA1/26c

Sulkeutunut meri, avoin tai suojainen, euhaliininen, osittain kerrostunut

>30

Vähäinen / melko suuri vuorovesi <1–5

<30

Keskisuuri 1–3

Avoin tai suojainen

Osittain kerrostunut

Päiviä/viikkoja

NEA1/26d

Skandinavian rannikko, avoin tai suojainen, matala

>30

Vähäinen vuorovesi <1

<30

Pieni <1

Avoin tai kohtalaisen avoin

Osittain kerrostunut

Päiviä/viikkoja

NEA1/26e

Kumpuamisalueita, avoin tai suojainen, euhaliininen, matala

>30

Melko suuri vuorovesi 1–5

<30

Keskisuuri 1–3

Avoin tai suojainen

Sekoittunut

Päiviä

NEA3/4

Polyhaliininen, avoin tai kohtalaisen avoin (Waddenzee-tyyppi)

Polyhaliininen 18–30

Melko suuri vuorovesi 1–5

<30

Keskisuuri 1–3

Avoin tai kohtalaisen avoin

Sekoittunut

Päiviä

NEA7

Syvät vuonot ja mereen yhdistyvät järvet

>30

Melko suuri vuorovesi 1–5

>30

Pieni <1

Suojainen

Sekoittunut

Päiviä

NEA8

Skagerrakin sisäselkä, polyhaliininen, vähäinen vuorovesi, suojainen, matala

Polyhaliininen 18–30

Vähäinen vuorovesi <1

<30

Pieni <1

Suojainen

Osittain kerrostunut

Päiviä/viikkoja

NEA9

Vuono, jonka suussa matalan muodostava harjanne, keskialtaan suurin syvyys hyvin suuri ja syvänveden vaihtuvuus huono

Polyhaliininen 18–30

Vähäinen vuorovesi <1

>30

Pieni <1

Suojainen

Osittain kerrostunut

Viikkoja

NEA10

Skagerrakin ulkoselkä, polyhaliininen, vähäinen vuorovesi, avoin, syvä

Polyhaliininen 18–30

Vähäinen vuorovesi <1

>30

Pieni <1

Avoin

Osittain kerrostunut

Päiviä

NEA11

Jokisuiden vaihettumisalueet

Oligohaliininen 0–35

Vähäinen/suuri vuorovesi

<30

Muuttuva

Suojainen tai kohtalaisen avoin

Osittain tai pysyvästi kerrostunut

Päiviä/viikkoja

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi NEA1/26a: | Espanja, Ranska, Irlanti, Norja, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |
| Tyyppi NEA1/26b: | Belgia, Ranska, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi NEA1/26c: | Saksa, Tanska |
| Tyyppi NEA1/26d: | Tanska |
| Tyyppi NEA1/26e: | Espanja, Portugali |
| Tyyppi NEA3/4: | Saksa, Alankomaat |
| Tyyppi NEA7: | Norja, Yhdistynyt kuningaskunta |
| Tyyppi NEA8: | Tanska, Norja, Ruotsi |
| Tyyppi NEA9: | Norja, Ruotsi |
| Tyyppi NEA10: | Norja, Ruotsi |
| Tyyppi NEA11: | Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Alankomaat, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta |

Tyyppi NEA1/26a:

Espanja, Ranska, Irlanti, Norja, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi NEA1/26b:

Belgia, Ranska, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi NEA1/26c:

Saksa, Tanska

Tyyppi NEA1/26d:

Tanska

Tyyppi NEA1/26e:

Espanja, Portugali

Tyyppi NEA3/4:

Saksa, Alankomaat

Tyyppi NEA7:

Norja, Yhdistynyt kuningaskunta

Tyyppi NEA8:

Tanska, Norja, Ruotsi

Tyyppi NEA9:

Norja, Ruotsi

Tyyppi NEA10:

Norja, Ruotsi

Tyyppi NEA11:

Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Alankomaat, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: interkalibroitujen kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Tulokset koskevat ainoastaan pehmeän sedimentin elinalueita (sublitoraalin lieju-/hiekka-alueet).

| Tyyppi ja maa | Kansallinen luokittelujärjestelmä | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyypit NEA1/26, NEA 3/4 ja NEA 7 (indeksit, jotka osoittavat etupäässä orgaanisten ravinteiden kuormituksen lisääntymisen ja myrkyllisen saastumisen vaikutuksia pohjaeliöstöön pehmeän sedimentin elinalueilla) |
| Tanska | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Ranska | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Saksa | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Irlanti | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norja | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugali | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Espanja | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tyypit NEA1/26 ja NEA3/4 (indeksi, joka osoittaa monentyyppisten ympäristöpaineiden vaikutuksia pohjaeliöstöön monentyyppisillä elinalueilla) |
| Belgia | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Alankomaat | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tyyppi NEA8/9/10 |
| Tanska | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norja | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Ruotsi | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tyyppi ja maa

Kansallinen luokittelujärjestelmä

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyypit NEA1/26, NEA 3/4 ja NEA 7 (indeksit, jotka osoittavat etupäässä orgaanisten ravinteiden kuormituksen lisääntymisen ja myrkyllisen saastumisen vaikutuksia pohjaeliöstöön pehmeän sedimentin elinalueilla)

Tanska

DKI

0,67

0,53

Ranska

M-AMBI

0,77

0,53

Saksa

M-AMBI

0,85

0,70

Irlanti

IQI

0,75

0,64

Norja

NQI

0,92

0,81

Portugali

P-BAT

0,79

0,58

Espanja

M-AMBI

0,77

0,53

Yhdistynyt kuningaskunta

IQI

0,75

0,64

Tyypit NEA1/26 ja NEA3/4 (indeksi, joka osoittaa monentyyppisten ympäristöpaineiden vaikutuksia pohjaeliöstöön monentyyppisillä elinalueilla)

Belgia

BEQI

0,80

0,60

Alankomaat

BEQI

0,80

0,60

Tyyppi NEA8/9/10

Tanska

DKI

0,82

0,63

Norja

NQI

0,92

0,81

Ruotsi

BQI

0,89

0,68

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja (a-klorofylli)

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy. Parametriarvot (μg/l) ilmaistaan 90 %:n persentiiliarvona laskettuna määritellyn kasvukauden aikana yhteensä kuuden vuoden ajalta. Tulokset ilmoitetaan tähän tyyppiin kuuluvia maantieteellisiä alueita kohden siten kuin teknisessä raportissa kuvataan.

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | Arvot (μg/l, 90 %:n persentiili) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1–5 | 2–10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6–10 | 9–15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6–8 | 9–12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Arvot (μg/l, 90 %:n persentiili)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

NEA1/26a

0,67

0,33

1–5

2–10

NEA1/26b

0,67

0,44

6–10

9–15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6–8

9–12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Kasviplankton: leväkukintaa osoittava muuttuja

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen parametri | Ekologiset laatusuhteet | Arvot (niiden tapausten %, joissa yksittäiset taksoniluvut ovat kynnysarvojen yläpuolella) |
| --- | --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgia | | | | | |
| Saksa | | | | | |
| Alankomaat | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Phaeocystis-kukinnot | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Espanja | | | | | |
| Ranska | | | | | |
| Irlanti | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Taksoniluvut | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugali | | | | | |
| Espanja | Taksoniluvut | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen parametri

Ekologiset laatusuhteet

Arvot (niiden tapausten %, joissa yksittäiset taksoniluvut ovat kynnysarvojen yläpuolella)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgia

Saksa

Alankomaat

Yhdistynyt kuningaskunta

Phaeocystis-kukinnot

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Espanja

Ranska

Irlanti

Yhdistynyt kuningaskunta

Taksoniluvut

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugali

Espanja

Taksoniluvut

0,83

0,51

30

49

Biologinen laatutekijä: Makrolevät

Makrolevät: koostumusta osoittava muuttuja

Tulokset: interkalibroitujen kansallisten parametrien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen parametri | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| NEA1/26 |
| Irlanti | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Norja | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System | 0,80 | 0,60 |
| Espanja | CFR-järjestelmä | 0,81 | 0,57 |
| Portugali | p-MarMAT-järjestelmä | 0,82 | 0,64 |
| Irlanti
  Yhdistynyt kuningaskunta | Opportunististen makrolevien moniparametrijärjestelmä | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norja
  Ruotsi | Subliroraalin levät (makrolevälajien syvyysraja) | 0,81 | 0,61 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen parametri

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

NEA1/26

Irlanti

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Norja

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Yhdistynyt kuningaskunta

Rocky Shore Reduced Species List Multimetric System

0,80

0,60

Espanja

CFR-järjestelmä

0,81

0,57

Portugali

p-MarMAT-järjestelmä

0,82

0,64

Irlanti

Yhdistynyt kuningaskunta

Opportunististen makrolevien moniparametrijärjestelmä

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norja

Ruotsi

Subliroraalin levät (makrolevälajien syvyysraja)

0,81

0,61

Biologinen laatutekijä: Koppisiemeniset kasvit

Koppisiemeniset kasvit: taksonomista koostumusta ja runsaussuhteita osoittava muuttuja

Tulokset: interkalibroitujen kansallisten parametrien ekologiset laatusuhteet

| Tyyppi ja maa | Interkalibroitu kansallinen parametri | Ekologiset laatusuhteet | Parametriarvot (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Irlanti
  Alankomaat
  Yhdistynyt kuningaskunta | Vuorovesialueiden meriruohon runsauden (tiheys) ja lajikoostumuksen moniparametrijärjestelmä | 0,90 | 0,70 | ei sovelleta | ei sovelleta |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Saksa
  Irlanti
  Alankomaat
  Yhdistynyt kuningaskunta | Vuorovesialueiden meriruoho (pinta-ala: kasvualue/meriruohon peittämä kokonaisala) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tyyppi ja maa

Interkalibroitu kansallinen parametri

Ekologiset laatusuhteet

Parametriarvot (1)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Irlanti

Alankomaat

Yhdistynyt kuningaskunta

Vuorovesialueiden meriruohon runsauden (tiheys) ja lajikoostumuksen moniparametrijärjestelmä

0,90

0,70

ei sovelleta

ei sovelleta

NEA1/26, NEA3/4

Saksa

Irlanti

Alankomaat

Yhdistynyt kuningaskunta

Vuorovesialueiden meriruoho (pinta-ala: kasvualue/meriruohon peittämä kokonaisala)

0,90

0,70

10

30

VESIJAOTTELURYHMÄ: Rannikkovedet ja vaihettumisvyöhykkeet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Välimeren alue

Tulokset koskevat ainoastaan rannikkovesiä.

Tyypittely on laadittu ainoastaan tietyille laatutekijöille (ks. alla).

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat ainoastaan pehmeitä sedimenttejä.

| Maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Kypros | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Kreikka | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovenia | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Espanja | MEDOCC-indeksi | 0,73 | 0,47 |

Maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Kypros

Bentix

0,75

0,58

Kreikka

Bentix

0,75

0,58

Slovenia

M-AMBI

0,83

0,62

Espanja

MEDOCC-indeksi

0,73

0,47

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Interkalibroidut tyypit (koskee ainoastaan kasviplanktonia)

| Tyyppi | Kuvaus | Taajuus (kg/m3) | Vuotuinen keskisuolaisuus (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi I | Voimakas makean veden virtauksen vaikutus | < 25 | < 34,5 |
| Tyyppi IIA | Kohtalainen makean veden virtauksen vaikutus (kontinentaalinen vaikutus) | 25-27 | 34,5-37,5 |
| Tyyppi IIIW | Mannerrannikko, ei makean veden virtauksen vaikutusta (läntinen allas) | > 27 | > 37,5 |
| Tyyppi IIIE | Ei makean veden virtauksen vaikutusta (itäinen allas) | > 27 | > 37,5 |

Tyyppi

Kuvaus

Taajuus (kg/m3)

Vuotuinen keskisuolaisuus (psu)

Tyyppi I

Voimakas makean veden virtauksen vaikutus

< 25

< 34,5

Tyyppi IIA

Kohtalainen makean veden virtauksen vaikutus (kontinentaalinen vaikutus)

25-27

34,5-37,5

Tyyppi IIIW

Mannerrannikko, ei makean veden virtauksen vaikutusta (läntinen allas)

> 27

> 37,5

Tyyppi IIIE

Ei makean veden virtauksen vaikutusta (itäinen allas)

> 27

> 37,5

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

| Tyyppi I: | Ranska, Italia |
| --- | --- |
| Tyyppi IIA: | Ranska, Espanja, Italia, Slovenia |
| Tyyppi IIIW: | Ranska, Espanja, Italia |
| Tyyppi IIIE: | Kreikka, Kypros |

Tyyppi I:

Ranska, Italia

Tyyppi IIA:

Ranska, Espanja, Italia, Slovenia

Tyyppi IIIW:

Ranska, Espanja, Italia

Tyyppi IIIE:

Kreikka, Kypros

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja (a-klorofylli)

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

Seuraavat tulokset koskevat kaikkia maita, joissa tyyppiä esiintyy. a-klorofyllin arvot (μg/l) ilmaistaan 90 %:n persentiiliarvona laskettuna kunkin vuoden ajalle vähintään viiden vuoden ajalta. Tulokset ilmoitetaan tähän tyyppiin kuuluvia maantieteellisiä alueita kohden siten kuin teknisessä raportissa kuvataan.

| Tyyppi | Ekologiset laatusuhteet | Arvot (μg/l, 90 %:n persentiili) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Tyyppi IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Tyyppi IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Tyyppi IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tyyppi

Ekologiset laatusuhteet

Arvot (μg/l, 90 %:n persentiili)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Tyyppi IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Tyyppi IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Tyyppi IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Biologinen laatutekijä: Makrolevät

Tulokset: kansallisten luokittelujärjestelmien ekologiset laatusuhteet

Seuraavat tulokset koskevat kivikkoisten rannikkojen ylempää infralitoraalia (syvyys 3,5–0,2 m) :

| Maa | Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Kypros | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Ranska | CARLIT – kivikkoisten rannikoiden litoraalin ja ylemmän sublitoraalin kartografia | 0,75 | 0,60 |
| Kreikka | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Slovenia | EEI – Ecological Evaluation Index | 0,75 | 0,50 |
| Espanja | CARLIT-BENTHOS | 0,75 | 0,60 |

Maa

Interkalibroidut kansalliset luokittelujärjestelmät

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Kypros

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Ranska

CARLIT – kivikkoisten rannikoiden litoraalin ja ylemmän sublitoraalin kartografia

0,75

0,60

Kreikka

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Slovenia

EEI – Ecological Evaluation Index

0,75

0,50

Espanja

CARLIT-BENTHOS

0,75

0,60

VESIJAOTTELURYHMÄ: Rannikkovedet ja vaihettumisvyöhykkeet

MAANTIETEELLINEN INTERKALIBROINTIRYHMÄ: Mustameri

Interkalibroidut tyypit

| Tyyppi | Kuvaus |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mesohaliininen, vähäinen vuorovesi (< 1 m), matala (< 30 m), kohtalaisen avoin, sekapohja |

Tyyppi

Kuvaus

CW-BL1

Mesohaliininen, vähäinen vuorovesi (< 1 m), matala (< 30 m), kohtalaisen avoin, sekapohja

Maat, joissa näitä interkalibroituja tyyppejä esiintyy:

Bulgaria ja Romania

TULOKSET

Biologinen laatutekijä: Kasviplankton

Kasviplankton: biomassaa osoittava muuttuja

Tulokset: ekologiset laatusuhteet ja parametriarvot

| Kausi | Ekologiset laatusuhteet | Biomassa-arvot (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä | Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Talvi | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Kevät | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Kesä | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Syksy | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Kausi

Ekologiset laatusuhteet

Biomassa-arvot (mg/m3)

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Talvi

0,93

0,78

1 770

3 420

Kevät

0,93

0,78

3 515

5 690

Kesä

0,93

0,78

1 281

2 526

Syksy

0,93

0,78

1 840

3 640

Biologinen laatutekijä: Pohjaeläimistö

Tulokset: Interkalibroitujen kansallisten parametrien ekologiset laatusuhteet

Jäsenvaltioiden tulee käyttää vähintään yhtä interkalibroiduista parametreista (Shannon diversity index H', AMBI, M-AMBI).

| Interkalibroidut kansalliset parametrit | Ekologiset laatusuhteet |
| --- | --- |
| Raja välillä erinomainen-hyvä | Raja välillä hyvä-tyydyttävä |
| Shannon diversity index H' | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Interkalibroidut kansalliset parametrit

Ekologiset laatusuhteet

Raja välillä erinomainen-hyvä

Raja välillä hyvä-tyydyttävä

Shannon diversity index H'

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Vuorovesialueiden meriruohon arvot ilmaistaan pinta-alamenetyksenä prosentteina viitepinta-alasta

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 332/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLEToimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---